Student Papers on Smart Cities and E-Governance (SPoSC&EGOV) Repository
Student Papers on Smart Cities and E-Governance (SPoSC&EGOV) Repository - ISSN: 3008-2196, ISSN-L: 3008-2196, consists of bachelor and master theses on e-Governance and Smart Cities, defended at the Faculty of Public Administration within the National University of Political and Administrative Studies (SNSPA).
DIGITALIZAREA SERVICIILOR PUBLICE LA NIVEL LOCAL.STUDIU DE CAZ: PRIMĂRIA MUNICIPIULUI BUCUREȘTI
Lucrarea de față are ca punct de plecare evoluția serviciilor publice în România, la nivel general, și a evoluției serviciilor publice, la nivel local, în cadrul Primăriei Municipiului București (PMB), în mod particular. În ultimul deceniu, municipalitatea arată un interes real pentru dezvoltarea sustenabilă, un considerent relevant în acest sens fiind asumarea conceptului de „oraș inteligent” (smart city) în documentele sale strategice. Cercetarea urmărește analiza perspectivelor de digitalizare a serviciilor publice oferite de PMB și efectele potențiale, folosind cadrul conceptual al e-guvernării și al orașelor inteligente, metode de transformare și dezvoltare a administrației publice, după cum sunt descrise acestea în cadrul literaturii de specialitate. Acest scop general implică atingerea mai multor obiective specifice, mai exact, trei obiective: examinarea nivelului actual de digitalizare a serviciilor publice locale din România; identificarea barierelor care stau în calea transformării digitale a PMB; conturarea unui cadru propice de dezvoltare tehnologică a serviciilor publice oferite de instituția publică cetățenilor, având la bază percepțiile acestora și bunele practici internaționale. Eguvernarea este tratată de academicieni atât ca proces, dar și ca metodă, având o accepțiune mai largă decât simpla raportare la folosirea în domeniul public a tehnologiei informației, fiind asociată cu transformarea relației dintre cetățeni și instituții. Studiile din domeniul de referință indică un nivel redus de digitalizare în cadrul administrației publice din România, existând decalaje considerabile față de alte țări europene, precum și dificultăți de integrare a tehnologiei în prestarea serviciilor publice. Principalele bariere identificate de literatura de specialitate includ cadrul legislativ nefavorabil, încrederea scăzută a cetățenilor în soluții digitale și dificultățile de integrare instituțională. Studiile arată că, în pofida decalajului față de alte state europene, la nivel local există progrese notabile, vizibile în orașe precum Cluj-Napoca, Alba Iulia sau Oradea, chiar dacă persistă disparități importante în privința maturității digitale și a integrării serviciilor. Cercetarea propusă este relevantă atât la nivel teoretic, cât și practic, întrucât aceasta propune un cadru potențial pentru procesul de digitalizare integrată a serviciilor oferite de PMB. Valoarea adăugată a lucrării constă în integrarea literaturii de specialitate și a studiilor existente, introducerea perspectivei cetățenilor și analiza critică a celor două părți, pentru a putea creiona un plan relevant de dezvoltare tehnologică sustenabilă în cadrul instituției publice vizate.
Copyright (c) 2026 Antonia Porojan https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Inteligența artificială în gestionarea fondurilor și subvențiilor agricole: eficientizarea proceselor administrative
Gestionarea fondurilor și subvențiilor agricole este astăzi redefinită fundamental folosind IA, venind cu un suport evocativ pentru eficientizarea proceselor administrative într-un context agricol semnificativ marcat de digitalizare și in conformitate cu legislația europeană. Lucrarea de fata pune sub lupă modul în care IA poate sprijini administrarea fondurilor și subvențiilor agricole, cu accent pe optimizarea fluxurilor operaționale, creșterea transparenței și reducerea birocrației. Obiectivele cercetării țintesc identificarea beneficiilor și limitărilor introducerii IA în sistemele de gestionare a subvențiilor, aprecierea impactului asupra eficienței administrative și examinarea percepțiilor actorilor implicați în proces – funcționari publici, fermieri, decidenți. Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 reprezintă pilonul financiar și administrativ al Politicii Agricole Comune (PAC) ce asigură gestionarea transparentă, corectă si eficientă cu impunerea standardelor clare de control și raportare a fondurilor europene pentru agricultură. În corelație cu Ordinul nr. 270/398/2025 privind gestionarea financiară a fondurilor europene nerambursabile alocate României din FEGA și FEADR se transpun și se aplică normele la nivel național, folosind proceduri concrete pentru România. Metodologia cercetării se bazează pe studiul de caz privind analiza modului în care tehnologiile IA pot reduce birocrația, creșterea transparenței și prevenirea fraudelor. Rezultatele studiilor empirice indică o reducere a timpilor de procesare și a erorilor umane, creșterea gradului de trasabilitate și transparență, totodată și durabilitatea la schimbare din partea personalului. Eficiența IA-ului este vădită prin detectarea anomaliilor și a tentativelor de fraudă, însă garantarea succesului depinde de calitatea datelor și interoperabilitatea platformelor. Lucrarea aduce contribuție prin armonizarea unei perspective asupra digitalizării fondurilor agricole, formulând recomandări pentru politici publice și decelează valoarea IA in creșterea rezilienței și sustenabilității sectorului agricol.Studiul este limitat de gradul inegal de digitalizare la nivel regional și de dificultatea cuantificării pe termen scurt a impactului asupra tuturor categoriilor de beneficiari.
Copyright (c) 2026 Oana Cristina Turtoi https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
E-guvernarea în România și în statele nordice: analiză comparativă și perspective de dezvoltare
E-guvernarea reprezintă un element central și necesar, atât pentru modernizarea, cât și pentru creșterea calității serviciilor oferite de administrația publică. Beneficiile generale ale acestei evoluții administrative sunt: creșterea eficienței instituționale, transparenței și accesibilității serviciilor publice. Lucrarea își propune să analizeze comparativ nivelul de dezvoltare al digitalizării din România și din statele nordice europene (Suedia, Finlanda și Danemarca), având ca obiectiv principal evidențierea diferențelor structurale, de implementare a serviciilor digitale și funcționale, precum și prezentarea unor tehnici de dezvoltare aplicabile în contextul României actuale. Ca bază fundamentală a cercetării, se regăsesc lucrări relevante din domeniul guvernanței digitale și administrației publice digitale, exprimând informații din literatura de specialitate, lucrări de cercetare publicate în Smart Cities and Regional Development Journal (SCRD) și volumele conferințelor Smart Cities International Conference (SCIC) și Machine Intelligence & Security for Smart Cities (TRUST), precum și rapoarte naționale și europene. Abordarea metodologică este una mixtă, incluzând analiza datelor statistice și a rapoartelor privind digitalizarea serviciilor publice, dintre actorii precizați, cu metode empirice de cercetare. Mai exact, lucrarea utilizează un set de întrebări adresat unui funcționar public din Primăria Espoo și unul din Primăria Galați, în vederea obținerii unor păreri legate de nivelul de pregătire general a acestora în digitalizare și diferențele pozitive pe care ei le percep. Rezultatele indică existența unor diferențe copleșitoare între România și statele nordice, acestea din urmă având ca beneficiu al digitalizării o relație stabilă și eficientă între cetățean și instituție publică, în timp ce România se confruntă cu un proces lent de digitalizare, care se află încă în stadiu de consolidare, fapt ce conduce spre o neîncredere în rândul cetățenilor și un grad de dorință de utilizare a serviciilor mai scăzut.
Copyright (c) 2026 Diana Andreea Totolici https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Digitalizarea interacțiunii cu cetățenii: platforme și instrumente utilizate de Ministerul Muncii
Lucrarea intitulată „Digitalizarea interacțiunii cu cetățenii: platforme și instrumente utilizate de Ministerul Muncii” analizează procesul de transformare digitală a administrației publice, punând accent pe rolul platformelor și instrumentelor digitale în îmbunătățirea relației dintre instituțiile publice și cetățeni. În contextul actual, marcat de cerințe crescute privind eficiența administrativă, transparența și accesibilitatea serviciilor publice, digitalizarea reprezintă un element esențial al managementului sectorului public modern. Scopul cercetării este de a identifica și evalua principalele platforme și instrumente digitale utilizate de Ministerul Muncii, precum și impactul acestora asupra calității serviciilor publice și gradului de satisfacție al cetățenilor. Lucrarea utilizează o abordare mixtă, teoretică și practică, îmbinând conceptele fundamentale de e-guvernare și management public cu analiza concretă a practicilor instituționale. Metodologia se bazează pe un studiu de caz al Ministerului Muncii, completat de un scurt chestionar aplicat utilizatorilor serviciilor publice, menit să evalueze nivelul de satisfacție și percepțiile acestora asupra serviciilor digitale. Această abordare permite o analiză aprofundată a implementării platformelor digitale ale Ministerului Muncii și a modului în care cetățenii interacționează cu administrația publică prin acestea. Rezultatele evidențiază avantajele digitalizării, precum reducerea birocrației și creșterea accesibilității serviciilor, dar și provocările legate de integrarea noilor tehnologii. Implicațiile studiului sunt relevante pentru factorii de decizie și cercetătorii în administrația publică digitală, oferind un cadru pentru extinderea inițiativelor de succes și identificarea zonelor de îmbunătățire. Lucrarea contribuie prin evidențierea modului în care digitalizarea poate transforma administrația publică, promovând soluții moderne, eficiente și centrate pe nevoile cetățeanului.
Copyright (c) 2026 Maria Singeorzan (Lenghel) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
În contextul actual al transformării digitale accelerate, măsurarea performanței sistemelor de e-guvernare a încetat să mai fie o simplă opțiune administrativă, devenind un instrument necesar și obligatoriu pentru fundamentarea politicilor publice și optimizarea investițiilor guvernamentale. Această lucrare de cercetare își propune să analizeze mecanismele de evaluare a succesului inițiativelor de guvernare electronică, adoptând o perspectivă comparativă la nivel internațional. Punctul central al investigației este reprezentat de trecerea de la viziunea tradițională a New Public Management, axată pe reducerea costurilor, către modele moderne de creare a „valorii publice” prin intermediul tehnologiei. Din punct de vedere metodologic, cercetarea integrează analiza datelor secundare furnizate de organisme internaționale precum Comisia Europeană, prin Indexul Economiei și Societății Digitale (DESI), și Organizația Națiunilor Unite, prin E-Government Development Index (EGDI). Studiul examinează corelația directă dintre strategiile de implementare a serviciilor publice digitale și indicatorii de impact în România și Polonia. Această analiză comparativă servește drept fundament pentru evaluarea stadiului actual al digitalizării în România, identificând decalajele structurale și operaționale care persistă în raport cu standardele europene. Obiectivul central al lucrării constă în evaluarea comparativă a performanței e-guvernării, prin utilizarea indicilor compoziți EGDI și DESI, cu scopul de a evidenția dimensiunile care depășesc simpla dezvoltare a infrastructurii tehnice, precum interoperabilitatea sistemelor, transparența administrativă, securitatea datelor și gradul de utilizare a serviciilor publice digitale de către cetățeni. Rezultatele cercetării relevă faptul că performanța e-guvernării nu este determinată exclusiv de nivelul de sofisticare tehnologică, ci mai ales de capacitatea administrației publice de a transforma digitalizarea într-un instrument funcțional, orientat către utilizator și capabil să reducă sarcinile birocratice. Concluziile lucrării evidențiază un set de bune practici și formulează recomandări relevante pentru autoritățile publice, subliniind importanța unei guvernanțe digitale bazate pe date și indicatori de performanță, în vederea asigurării sustenabilității și eficacității serviciilor publice digitale pe termen lung.
Copyright (c) 2026 Geanina Rașoga https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
ANALIZA UTILIZĂRII PLATFORMELOR DIGITALE ÎN RELAȚIA CETĂȚEAN-ADMINISTRAȚIE LA NIVELUL SECTORULUI 6
Lucrarea își propune să analizeze modul de utilizare a platformelor digitale în relația dintre cetățeni și administrația publică locală, la nivelul Sectorului 6 al Municipiului București, având diverse puncte cheie ce permit identificarea acestor aspecte: eficiența, eficacitatea, cunoștințele digitale atât ale cetățenilor, cât și ale funcționarilor publici sau gradul de satisfacție al persoanelor față de noile tehnologii digitale. În urma evaluării chestiunilor menționate, obiectivul cercetării este de a sublinia factorii care influențează adoptarea și implementarea platformelor digitale, urmărind rolul esențial pe care îl are digitalizarea în creșterea calității serviciilor publice într-un context urban. Lucrarea prezintă o serie de studii relevante în domeniul administrativ, cu ajutorul cărora pot fi ilustrate principalele concepte amintite. Totodată, sunt făcute trimiteri la cercetări academice dedicate transformării digitale a administrației publice pentru a contura o imagine cât mai realistă a impactului pe care aceasta o are asupra cetățenilor. Metodologia utilizată combină analiza documentară cu un studiu de caz aplicat cetățenilor din Sectorul 6, ce vizează percepția utilizatorilor asupra platformelor digitale, frecvența utilizării acestora și principalele dificultăți întâmpinate. Rezultatele obținute evidențiază obiectivul general al lucrării, principalele avantaje și dezavantaje pentru digitalizarea administrației, ce indică un nivel relativ ridicat de utilizare a tehnologiilor digitale pentru servicii administrative de bază, dar și existența unor bariere legate de competențele digitale sau comunicarea instituțională. Concluziile sunt relevante pentru practicieni din administrația publică, profesori sau cercetători deoarece oferă o direcție reală pentru lucrările viitoare, respectiv pentru optimizarea serviciilor locale, având la bază opiniile beneficiarului final, cetățeanul. Lucrarea aduce o contribuție aplicată prin analiza unui sector din București, oferind o perspectivă actuală asupra platformelor digitale, conform limitelor de cercetare cauzate de reprezentativitatea eșantionului.
Copyright (c) 2026 Marian Daniel Pătărlăgeanu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
IMPLEMENTAREA PLATFORMEI EHEALTH ÎN ROMÂNIA. PROVOCĂRI ÎN IMPLEMENTARE ȘI BENEFICII PENTRU UTILIZATORI
Digitalizarea conturează viitorul unei societăți. Ea remodelează fundamental modul în care sunt organizate instituțiile și modul în care populația interacționează cu acestea. Cu ajutorul digitalizării, un activ strategic, administrația publică poate anticipa nevoile, prevenii crizele și poate acționa proactiv, responsabil, transparent și flexibil. Prin urmare, această cercetare investighează implementarea platformei eHealth în România, relevând potențialul său de a transforma sistemul de sănătate și administrația publică într-o structură mai eficientă și apropiată de nevoile cetățenilor. Studiul subliniază importanța integrării tehnologiilor digitale avansate, precum sistemul de management al datelor medicale și al instrumentelor de analiză în timp real. În același timp, arată necesitatea programelor de formare continuă pentru personalul medical și funcționarii publici implicați în gestionarea serviciilor de sănătate. Cercetarea se bazează pe literatura de specialitate și a conceptelor ratificate internațional, referitoare la digitalizarea sănătății, guvernanța electronică și aplicarea big data, adaptate la realitatea românească. Prin examinarea percepțiilor și provocărilor întâmpinate de profesioniști și autorități, studiul conturează soluții pentru o adaptare eficientă a tehnologiilor moderne, dezvoltarea unui model aplicativ și valorificarea resurselor disponibile. Rezultatele vizează crearea unui cadru digital coerent, care să asigure interoperabilitatea sistemelor, securitatea informațiilor și protecția datelor personale. Totodată, ele contribuie la consolidarea calității serviciilor medicale și a capacității de reacție a administrației publice. Abordarea integrată utilizată subliniază necesitatea colaborării între instituțiile publice, furnizorii de servicii medicale și factorii de decizie, precum și importanța educației digitale și a culturii organizaționale în adoptarea tehnologiilor inovatoare. Prin această cercetare se propune un model sustenabil de eHealth, care nu doar că digitalizează procesele existente, ci redefinește modul în care sistemul de sănătate și administrația publică răspund provocărilor contemporane, promovând o guvernanță digitală responsabilă.
Copyright (c) 2026 Elena-Emilia Năstase https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Digitalizarea serviciilor publice educaționale în contextul Smart City
Această lucrare pornește de la premisa că transformările digitale au generat schimbări în societate atât pe plan administrativ cât și pe plan educațional, fiind resimțite tot mai mult în activitățile cotidiene ale cetățenilor. Scopul cercetării este de a analiza efectele digitalizării asupra educației, fiind evidențiată dimensiunea administrativă, urmărind analiza modului în care tehnologiile digitale sunt integrate în serviciile educaționale, impactul acestora asupra proceselor administrative, efectele asupra calității și accesibilității educației, precum și nivelul competențelor digitale ale cadrelor didactice și ale cetățenilor. Aceste obiective pot fi realizate prin cercetări în domeniu, concentrându-se în special pe aspecte precum digitalizarea educațională, infrastructura digitală, eficiența administrativă și serviciile publice. Studiul se fundamentează pe numeroase articole științifice și cercetări anterioare care tratează digitalizarea învățământului, având surse precum Smart Cities and Regional Development (SCRD) Digital Library, Smart Cities International Conference (SCIC), cât și alte surse oficiale. Digitalizarea educației se evidențiază prin noile tehnologii care pot fi integrate în sistemul educațional pentru a îmbunătăți calitatea procesului instructiv-educativ și pentru a asigura o administrare mai eficientă și rapidă a resurselor educaționale. Abordarea temei se realizează printr-un studiu de caz asupra sistemelor actuale de educație din România, exemplificat de lipsa implementării sistemelor electronice de management al clasei, competențe digitale și infrastructură adecvată. Intervievarea cadrelor didactice dintr-o grădiniță publică va permite identificarea nevoilor și percepțiilor acestora în vederea modernizării serviciilor publice prin digitalizare. Rezultatele arată eficacitatea și impactul folosirii instrumentelor digitale asupra cadrelor didactice, cât și asupra preșcolarilor, în procesul instructiv-educativ. Aceste constatări demonstrează că tehnologia poate face activitatea cadrelor didactice și a preșcolarilor mai interesantă, motivantă, productivă și subliniază necesitatea unor demersuri suplimentare pentru infrastructura corespunzătoare a instituțiilor de învățământ, pregătirea cadrelor didactice, dezvoltarea competențelor și aptitudinilor digitale în rândul acestora.
Copyright (c) 2026 Mihaela-Elena Matei https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Transformarea digitală în administrația publică locală, respectiv primăria comunei Crângeni
Lucrarea intitulată „Transformarea digitală în administrația publică locală, respectiv Primăria Comunei Crângeni”, analizează nivelul de digitalizare al administrației publice locale din cadrul Primăriei Comunei Crângeni, județul Teleorman, având în vedere necesitatea adaptării instituțiilor publice la cerințele unei societăți moderne și digitalizate. Scopul cercetării este identificarea problemelor existente în procesul de digitalizare a administrației locale, precum și evidențierea beneficiilor pe care modernizarea serviciilor publice le poate aduce cetățenilor. Lucrarea contribuie la înțelegerea procesului de digitalizare, deoarece o administrație publică eficientă și digitalizată poate reduce birocrația, poate îmbunătăți accesul populației la servicii și poate crește transparența instituțională. Pentru dezvoltarea cercetării sunt analizate studii și articole de specialitate din domeniul administrației publice și al digitalizării serviciilor publice, precum și documente oficiale și informații disponibile pe site-ul Primăriei Comunei Crângeni. Aceste surse oferă un cadru teoretic privind importanța digitalizării în administrația publică locală și evidențiază dificultățile întâmpinate, în special în mediul rural, unde nivelul de digitalizare este mai scăzut comparativ cu mediul urban. Metodologia utilizată este una calitativă și presupune realizarea unui interviu cu primarul Comunei Crângeni, în vederea analizării situației actuale a digitalizării administrației locale. Sunt urmărite aspecte precum utilizarea tehnologiilor digitale, nivelul de pregătire al personalului și atitudinea acestuia față de schimbare, inclusiv influența factorilor demografici, cum ar fi vârsta angajaților. Rezultatele așteptate indică existența unor dificultăți legate de lipsa competențelor digitale și de rezistența la schimbare, dar și posibilitatea îmbunătățirii serviciilor publice locale prin adoptarea unor soluții digitale. Implicațiile studiului sunt relevante pentru administrațiile publice locale și factorii de decizie, iar valoarea lucrării constă în analiza concretă a unei comune din mediul rural, contribuind la înțelegerea procesului de digitalizare la nivel local.
Copyright (c) 2026 Ștefania Olteanu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
INTELIGENȚA ARTIFICIALĂ CA INSTRUMENT DE DIGITALIZARE ÎN CADRUL SERVICIILOR FISCALE ROMÂNEȘTI: PERSPECTIVE PENTRU URMĂTORII 5-8 ANI
Această lucrare analizează modul în care inteligența artificială poate contribui la procesul de digitalizare și modernizare a serviciilor fiscale din România, cu accent pe potențialul de aplicare în cadrul Agenției Naționale de Administrare Fiscală. Tema este abordată în contextul în care transformarea digitală a administrației publice a devenit o direcție importantă de reformă instituțională, iar serviciile fiscale necesită soluții mai eficiente, mai clare și mai accesibile pentru contribuabili. Lucrarea urmărește să clarifice măsura în care integrarea unor soluții bazate pe inteligență artificială ar putea contribui la reducerea birocrației, diminuarea timpilor de răspuns, îmbunătățirea asistenței oferite contribuabililor și creșterea eficienței operaționale a administrației fiscale. Cercetarea se bazează pe analiza literaturii de specialitate, a documentelor instituționale și a rapoartelor privind guvernanța digitală, interoperabilitatea și utilizarea inteligenței artificiale în sectorul public. Din punct de vedere metodologic, lucrarea utilizează o abordare mixtă, prin corelarea analizei teoretice cu o cercetare empirică exploratorie realizată pe baza unui chestionar aplicat unui eșantion format în principal din antreprenori, reprezentanți ai firmelor și persoane care interacționează cu serviciile fiscale. Rezultatele nu sunt tratate ca reprezentative statistic la nivel național, ci ca tendințe și percepții preliminare privind acceptarea inteligenței artificiale în relația dintre contribuabili și administrația fiscală. Rezultatele cercetării sugerează că respondenții percep inteligența artificială ca pe un instrument util pentru activități repetitive, verificări preliminare, ghidare automată, asistență fiscală și reducerea birocrației. Totodată, acceptarea AI este condiționată de protecția datelor, transparența funcționării, explicabilitatea rezultatelor, posibilitatea contestării și menținerea controlului uman. O concluzie importantă este că AI nu trebuie privită ca un substitut integral al funcționarului public, ci ca un instrument de sprijin decizional și operațional. Lucrarea evidențiază necesitatea unei implementări graduale, prin proiecte pilot, consolidarea infrastructurii digitale, clarificarea responsabilității instituționale și respectarea cadrului juridic european privind inteligența artificială și protecția datelor. Contribuția lucrării constă în corelarea cadrului teoretic cu percepțiile unui grup relevant de respondenți, oferind o perspectivă exploratorie asupra posibilităților și limitelor utilizării inteligenței artificiale în digitalizarea serviciilor fiscale românești.
Copyright (c) 2026 Alexandra Pap https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
THE IMPACT OF E-GOVERNMENT IN THE PUBLIC SECTOR: A CASE STUDY OF ELECTRONIC PUBLIC PROCUREMENT
This paper aims to analyze how contemporary digital technologies transform traditional public sector processes, with the objective of improving the quality and performance of public services. The main focus is on public procurement and the manner in which e-government initiatives and public sector digitalization influence the acquisition of goods and services carried out by governmental institutions. Particular attention is given to the role of electronic public procurement in enhancing transparency, fairness, efficiency and accountability, as well as its potential to shape the future of public administration. Given the significant economic and social importance of public procurement, this research examines how e-government contributes to improving procurement processes through the use of advanced technologies, institutional platforms and electronic portals. By promoting the fair and efficient use of public funds, the study also addresses contemporary challenges such as sustainability and responsible public spending. The research builds on prior bachelor level work that analyzed the improvement of public services through software applications, emphasizing the importance of interoperable digital solutions in addressing persistent issues such as bureaucracy and reducing time waste for the citizens. While the earlier study adopted a broader perspective on digital public services, the present paper narrows its focus to applications specifically related to public procurement. Methodologically, the paper is structured in two main parts. The first consists of a theoretical framework developed through the analysis of specialized literature, scientific articles and relevant sources. The second part presents a practical case study focused on the implementation and impact of electronic public procurement systems in Romania, with comparative references to practices adopted in other European countries. The empirical component is based on a qualitative approach, consisting of semi-structured interviews conducted in written form with professionals involved in the field of public procurement, aiming to identify perceptions regarding the transparency, efficiency, challenges and anti-corruption potential of electronic procurement systems. The findings suggest that digitalization has contributed to improving transparency, accessibility and administrative efficiency in public procurement processes. The study contributes to the academic literature on e-government and public procurement by incorporating both institutional outcomes and social perceptions, thereby offering an original and comprehensive perspective.
Copyright (c) 2026 Ionela Diana Gîlcă https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
IMPLEMENTAREA AI ÎN SISTEMUL NAȚIONAL DE ACHIZIȚII PUBLICE: INSTRUMENT PENTRU TRANSPARENȚĂ ȘI EFICIENTIZARE ADMINISTRATIVĂ
Această lucrare de cercetare analizează beneficiile pe care integrarea inteligenței artificiale (AI) le poate aduce Sistemului Electronic de Achizitii Publice (SEAP); contribuția AI la gradul de eficiență și transparență a proceselor de înscriere, calificare, evaluare, atribuire și remediile ulterioare în situații izolate. Dat fiind faptul că suntem în era tehnologiei, procesele pot și este necesar a fi digitalizate pentru a putea ține pasul cu timpul și totodată pentru a elimina erorile umane într-un procent ridicat. AI poate contribui la evitarea multor situații de contestare și blocare a proiectelor, implicit a resurselor/fondurilor obținute prin accesarea fondurilor și așa limitate. Obiectivul principal al cercetării este de eficientizare și fluidizare a procesului relativ greoi de participare a unui operator economic la o procedură de achiziție publică. Metodologia de cercetare abordată pentru susținerea scopului cercetării este una calitativă ce îmbină analiza documentară asupra procedurilor și practicilor curente, studii de caz asupra sistemului de derulare a etapelor specifice (planificare, publicare, clarificări, evaluare și atribuire) și observarea fluxurilor de lucru pentru a identifica barierele de capacitate/comunicare/management al schimbării/implementării, ce pot fi generate de diferite lipsuri (know-how, tehnologie, experți ș.a.m.d.). Această lucrare va releva beneficiul implementării în platforma SEAP a unui instrument AI de precalificare, instrument care va verifica și evalua automat documentele și formularele necesar a fi încărcate în mod repetat pentru fiecare procedură, în faza de pre-depunere a ofertelor tehnice/financiare. De asemenea, implementarea acestui modul poate elimina eroarea umană din partea evaluatorului/beneficiarului și repetitivitatea încărcării unor documente ce pot fi stocate în contul fiecărui agent economic și reînnoite la o perioadă prestabilită și/sau atunci când intervin schimbări de natură legală. Această precalificare va asigura transparență și va contribui la creșterea credibilității sistemului și a încrederii participantului în sistem. Literatura de specialitate oferă un cadru larg de integrare și implementare a AI în procesele administrației publice.
Copyright (c) 2026 Ioana Roxana Casapu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Studiul Securității Cibernetice și Protecției Datelor Sensibile în Administrația Publică Locală (Studiu de caz – București 2020-2025)
Lucrarea are ca scop să explice anumite concepte importante atât pentru siguranța publicului, cât și pentru cea a lucrătorilor din domeniul administrativ local. Un alt obiectiv este să evidențieze problemele existente în prezent în ceea ce privește securitatea digitală și protejarea datelor cu caracter sensibil și să ofere soluții relevante care vor asigura longevitatea sistemelor. Studiile realizate în prealabil cuprind, dar nu se limitează la: Suportul cursului „Managementul datelor cu caracter personal în sectorul public” din cadrul facultății de Administrație Publică din cadrul Școlii Naționale de Studii Politice și Administrative (SNSPA); concepte fundamentale de protecția datelor și de securitate cibernetică, o meta-analiză a diferitelor cercetări și studii din domenii tehnice și legislative. În realizarea acestui studiu stau la bază două surse de informații vitale: un interviu cu un specialist din domeniul tehnic și un studiu de caz realizat independent. Concluziile care reies din acest studiu propriu sunt că România are niște baze solide ale unui sistem de securitate digitală și de protecție a datelor personale și sensibile, dar implementarea este una defectuoasă, care lasă de dorit, existând foarte multe oportunități de îmbunătățire. Dacă soluțiile propuse de această lucrare ar fi implementate, societatea civilă și spațiul administrativ ar fi mult mai protejate împotriva atacurilor cibernetice și interferențelor străine. Valoarea lucrării este una sporită deoarece este una din puținele studii din aceste domenii în spațiul românesc, care propune soluții sustenabile pentru probleme actuale.
Copyright (c) 2026 Luca-Alexandru Bardici https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
TRANSFORMAREA SERVICIILOR PUBLICE: ANALIZĂ ASUPRA DEZVOLTĂRII PLATFORMELOR ONLINE ÎN CONTEXTUL DIGITALIZĂRII ADMINISTRAȚIEI PUBLICE
Principalul obiectiv al acestei lucrări este să examineze avansul tehnologic care conduce la digitalizarea serviciilor publice în România în comparație cu celelalte state membre ale Uniunii Europene. Focalizându-se pe analiza evoluției platformelor online, se dorește evaluarea beneficiilor colaborării dintre cetățeni și administrație în procesul de modernizare. Studiul vizează investigarea modului în care platformele online influențează furnizarea serviciilor publice și impactul lor asupra comunicării și interacțiunii dintre cetățeni și instituțiile guvernamentale. Un aspect esențial îl reprezintă analiza modurilor în care aceste platforme contribuie la îmbunătățirea eficienței, transparenței și adaptabilității administrației publice într-o societate în plină transformare digitală. Prin explorarea lucrării,,Aplicarea noțiunii de online la nivelul administrației publice locale - studiu de caz", autorul investighează provocările și oportunitățile generate de utilizarea platformelor online în administrarea serviciilor publice. Această analiză acoperă aspecte precum securitatea datelor, accesibilitatea, calitatea serviciilor și nivelul de implicare al cetățenilor în procesele administrative, oferind o perspectivă comprehensivă asupra transformării serviciilor publice în era digitală. Prin folosirea unui studiu comparativ, autorul evidențiază diferențele dintre România și alte state membre ale UE în ceea ce privește oferirea de servicii digitale și modul în care acestea contribuie la dezvoltarea societății. Această lucrare are implicații semnificative în înțelegerea procesului de digitalizare a unui stat, putând consolida încrederea cetățenilor în administrația publică și având un impact pozitiv asupra progresului economic și social. Scopul său este să faciliteze înțelegerea transformării serviciilor publice, oferind indicii importante pentru viitorul administrativ și tehnologic al țării, contribuind la identificarea provocărilor și oportunităților pentru politicile publice și strategiile de dezvoltare, și promovând construirea unei societăți digitale mai avansate și incluzive.
Copyright (c) 2026 Marian Andrei Stanciu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
EVOLUȚII RECENTE ALE DIGITALIZĂRII ȘI E-GUVERNANȚEI ÎN ADMINISTRAȚIA PUBLICĂ DIN ROMÂNIA
Scopul acestei lucrări este informarea cititorului cu privire la progresul procesului de e-guvernanță din România, cu o introspecție detaliată asupra sistemului e-Factura recent introdus. Obiectivele generale ale cercetării sunt sinteza principalelor dezvoltări în domeniul e-guvernării în România ultimilor 5 ani, precum și analiza funcționalității sistemului e-Factura. Obiectivele specifice ale cercetării sunt inventarierea principalelor dezvoltări în sfera digitalizării procesului de administrație locală și centrală, precum și sinteza avantajelor și dezavantajelor aduse de e-Factura agenților economici utilizatori, inclusiv elaborarea câtorva direcții de îmbunătățire. Metodologia de cercetare se bazează pe analize anterioare și bune practici descrise în literatura de specialitate, precum și pe informații de tip feedback furnizate de utilizatorii e-Factura. Instrumentele de cercetare includ analiza documentelor oficiale, studii de caz publicate în literatura de specialitate precum și sondaje de opinie având ca eșantion agenți economici utilizatori ai sistemului e-Factura, cu scopul identificării avantajelor și provocărilor acestui sistem recent introdus în România. Rezultatele cercetării subliniază avantajele implementării sistemului, cum ar fi simplificarea procesului de facturare, creșterea transparenței fiscale, reducerea birocrației, precum și provocările aduse de acest sistem de exemplu cele legate de gradul de adecvare a interfeței IT, nivelul alfabetizării digitale la nivelul utilizatorilor, gradul de integrare cu sistemele de tip ERP(Enterprise Resource Planning) aflate în utilizarea agenților economici, etc, inclusiv câteva direcții de îmbunătățite a sistemului la o eventuală viitoare actualizare. Implicațiile acestei cercetări sunt relevante în primul rând pentru autorități, oferind recomandări pentru optimizarea sistemului e-Factura și accelerarea procesului de digitalizare. Valoarea lucrării constă într-o analiză practică a funcționalității sistemului e-Factura și propunerea de soluții pentru îmbunătățirea experienței utilizatorilor.
Copyright (c) 2026 Octavian Hareț https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Digitalizarea instituțiilor publice românești: beneficii și obstacole
Această lucrare examinează procesul de digitalizare a instituțiilor publice din România, evidențiind beneficiile și provocările asociate acestuia în contextul erei tehnologice. Scopul principal al cercetării este de a analiza impactul digitalizării asupra eficienței administrative, accesibilității serviciilor publice și transparenței instituționale. Se urmărește identificarea factorilor care influențează succesul implementării soluțiilor digitale și propunerea unor recomandări pentru îmbunătățirea procesului. În plus, aceasta se sprijină pe experiența personală acumulată în cadrul sectorului public, unde am constatat direct provocările digitalizării precare. Lipsa competențelor digitale ale angajaților și dificultățile de implementare a soluțiilor tehnologice sunt aspecte pe care le-am întâmpinat în mod direct, această perspectivă practică completând analiza teoretică a subiectului. De asemenea, sunt luate în considerare modele de bune practici din țările cu un grad ridicat de digitalizare, precum Estonia, oferind o comparație relevantă pentru România. Pentru a oferi o perspectivă clară asupra procesului de digitalizare, cercetarea adoptă o metodologie mixtă, combinând analiza documentară cu studii de caz și sondaje de opinie aplicate funcționarilor publici și cetățenilor. Datele colectate sunt utilizate pentru a evalua nivelul actual de digitalizare și pentru a identifica principalele obstacole în implementarea tehnologiilor moderne în administrația publică. Studiul relevă că, deși România a făcut progrese semnificative în digitalizarea serviciilor publice, există încă bariere importante. Comparația cu Estonia evidențiază factori critici care au contribuit la succesul acesteia, precum strategiile coerente de digitalizare și educația digitală. Rezultatele cercetării sunt relevante pentru specialiștii în tehnologie și funcționarii publici, oferind o bază pentru dezvoltarea unor politici eficiente de digitalizare. Lucrarea poate servi drept referință pentru cercetători interesați de transformarea digitală a administrației publice. Contribuția esențială a lucrări constă în analiza detaliată a situației actuale a digitalizării instituțiilor publice românești și în identificarea strategiilor care ar putea accelera procesul. Prin comparația cu Estonia, lucrarea oferă perspective valoroase asupra măsurilor care pot fi adoptate în îmbunătățreai eficienței administrației publice în România.
Copyright (c) 2025 Gabriela-Letiția Costache https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
AUTOMATIZAREA PROCESELOR ADMINISTRATIVE PRIN INTELIGENȚA ARTIFICIALĂ LA PRIMĂRIA SECTOR 3
Lucrarea de față își propune să investigheze oportunitățile și provocările asociate cu automatizarea proceselor administrative prin integrarea soluțiilor bazate pe inteligență artificială (IA), având ca studiu de caz Primăria Sectorului 3 din București. Într-un context marcat de digitalizare accelerată și cerințe tot mai ridicate din partea cetățenilor pentru servicii publice eficiente și transparente, administrațiile locale sunt nevoite să adopte soluții tehnologice inovatoare pentru a răspunde acestor așteptări. Astfel, cercetarea urmărește să evidențieze modul în care tehnologiile emergente, în special cele bazate pe IA, pot contribui la optimizarea activităților birocratice, prin reducerea timpului de procesare, a erorilor umane și a costurilor operaționale. Conform literaturii de specialitate, „în contextul administrației publice, digitalizarea apare ca o forță transformatoare și oferă o gamă largă de beneficii atât angajaților, cât și cetățenilor” [1]. Acest enunț servește ca punct de plecare pentru o analiză aplicată a modului în care soluțiile de IA pot fi adaptate și implementate în administrația publică locală, nu doar ca un instrument tehnologic, ci ca un catalizator pentru transformarea profundă a modului de lucru instituțional. În cadrul lucrării sunt analizate fluxurile de lucru actuale, sunt identificate principalele puncte vulnerabile și sunt propuse soluții automatizate adaptate nevoilor specifice ale instituției. Metodologia cercetării a inclus o analiză documentară riguroasă a surselor de specialitate, a strategiilor naționale și europene privind IA în administrația publică, precum și simulări conceptuale ale procesului de integrare tehnologică, având la bază bune practici din alte administrații europene. Această abordare a permis evaluarea fezabilității și a impactului potențial al implementării soluțiilor propuse în contextul administrației românești. Rezultatele obținute sugerează că adoptarea acestor tehnologii poate aduce îmbunătățiri semnificative în eficiența și transparența administrației locale, cu impact pozitiv asupra relației cu cetățenii. Lucrarea se încheie cu o serie de recomandări privind implementarea graduală și responsabilă a soluțiilor IA propuse.
Copyright (c) 2025 Alexandru-Lucian ANGHEL https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Implementarea tehnologiei blockchain în sectorul public din România — O analiză comparativă între ANAF și Portofelul Digital UE
Această lucrare de cercetare oferă o analiză aprofundată a implementării tehnologiei blockchain în sectorul public din România, din două perspective diferite care înglobează un studiu comparativ a două cazuri semnificative: Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF) și Portofelul Digital UE (EUDI Wallet). Obiectivul principal al studiului este reflectat prin lentila explorării modului în care tehnologia de tip blockchain poate contribui în mod considerabil la sporirea transparenței și, totodată, la consolidarea exclusivă a eficienței serviciilor publice, determinând atât provocările, cât și avantajele ce pot lua naștere pe parcursul procesului de inițiere și adoptare a acestei tehnologii noi. Lucrarea de cercetare își propune să aibă o bază solidă și riguroasă, fundamentată fără echivoc pe cercetări anterioare în domeniul digitalizării administrației publice și pe studii recente referitoare atât la aceste tehnologii inovative, cât și la implementarea lor cu succes în sectorul public. Metodologia folosită va îmbina atât metode calitative, cât și cantitative pentru a prezenta o examinare minuțioasă prin includerea unei analize comparative detaliate a celor două cazuri. De asemenea, pentru a evalua în mod concret impactul tehnologiei blockchain asupra proceselor administrative, metodele cantitative vor include atât analize statistice, cât și analize a datelor secundare. Acestea sunt interpretate descriptiv cu ajutorul indicatorilor de frecvență și a tendințelor de adoptare, în vederea susținerii interpretărilor calitative formulate în cadrul cercetării, conturând un tablou coerent al nivelului actual de integrare al blockchain-ului. În paralel, metodele calitative folosite, precum analiza documentelor oficiale, studiile de caz individuale și comparative, precum și analiza conținutului comunicărilor publice. Astfel, cele două studii de caz asigură o perspectivă cât mai detaliată asupra implementării tehnologiei blockchain în instituțiile publice din România, cât și a celor de la nivel UE, iar studiul comparativ între acestea permite identificarea simultană a diferențelor și similarităților în privința abordărilor și impactului digitalizării. Mai mult decât atât, analiza documentelor oficiale și a comunicărilor publice completează această investigație, favorizând o înțelegere cât mai reală și aprofundată a contextului instituțional și a discursului public în jurul implementării blockchain în administrația publică, și nu numai. Rezultatele evidențiază faptul că cele două cazuri studiate (ANAF și Portofelul Digital UE) au avansat substanțial în utilizarea noii tehnologii blockchain. Cu toate acestea implementarea acestora variază semnificativ, ca urmare a modului dvers de abordare, mai ales în ceea ce privește anumite aspecte specifice digitalizării, fiind influențată în are măsură de nevoile instituționale particulare ale fiecărui actor implicat. Așadar, în realitate, studiul accentuează necesitatea și importanța unei strategii coerente de implementare. În plus, cercetarea conferă atât recomandări, cât și sugestii pentru a putea îmbunătăți sectorul public din România prin implementarea într-o manieră echilibrată și proporțională a tehnologiei blockchain. Aportul principal pe care aceasta lucrare de cercetare îl transmite este înrădăcinat în evidențierea realistă și clară a potențialului impact pe care tehnologia blockchain îl poate genera asupra stimulării eficienței și promovării transparenței în administrația publică. Adițional, studiul contribuie, în același timp, la o mai bună înțelegere și identificare atât a actorilor cheie din procesul decizional, care dispun, fără îndoială, de capacitatea de a accelera implementarea acestei tehnologii emergente în cadrul instituțiilor publice românești.
Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF)
Infrastructura Europeană de Servicii Blockchain (EBSI)
Copyright (c) 2025 Iulian GURGU https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Digitalizarea Comunicării în Administrația Publică — Studiu de caz: Ministerului Apărării Naționale din România
Lucrarea de față își propune să analizeze modul în care Ministerul Apărării Naționale (MApN) din România folosește rețelele sociale, evidențiind rolul deosebit de important al digitalizării administrației publice, punând accent pe relațiile publice. Practic, studiul își propune să determine și să exploreze modul în care platformele sociale contribuie la creșterea transparenței în comunicare și contribuie la consolidarea unui dialog autentic între cetățeni și instituțiile publice. Prin examinarea concretă a conținutului oficial de tip postări, interviurilor calitative, a observațiilor și analizelor luate din texte de specialitate, precum și analizelor cantitative ale comentariilor pe platforme media online, această lucrare de cercetare urmărește să identifice modele eficiente de comunicare și percepția publicului despre modul în care comunică MApN. Rezultatele vor determina modul în care conexiunea umană și adaptarea la mediul digital printr-o utilizare mult mai eficientă a rețelelor sociale pot modela percepția cetățenilor, micșorând distanța instituțională și sporind încrederea în administrația publică. Rezultatele urmăresc să contribuie la digitalizarea comunicării publice, sugerând nevoia de implementare a mai multor factori de luare a deciziilor precum strategiile digitale logice, intervențiile corecte și rapide în spațiul public, dar și mesajele transparente, coerente, clare și bine proporționate pentru a menține o interacțiune constantă cu publicul țintă. Lucrarea oferă o perspectivă concretă și clară în ceea ce privește percepția publicului asupra Ministerului Apărării Naționale prin modul de interacțiune cu rețelelor sociale. Abordarea eficientă și examinarea interacțiunilor pe platformele sociale oferă o analiză concretă în domeniul comunicării instituționale. Lucrarea este bazată pe o documentație riguroasă și o cercetare a datelor reale, lucrarea de cercetare împartăsește utilitatea și aplicabilitatea certă a concluziilor.
Copyright (c) 2025 Robert-Mihai AVRAM https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Analiza impactului inteligenței artificiale asupra administrației publice din Uniunea Europeană
Studiul având ca temă „Analiza impactului inteligenței artificiale asupra administrației publice din Uniunea Europeană” își propune să exploreze impactul implementării inteligenței artificiale (AI) în administrația publică din Uniunea Europeană (UE), având ca scop principal identificarea beneficiilor, provocărilor de implementare și a implicațiilor pe termen lung, dat fiind potențialul acestei noi tehnologii în digitalizarea proceselor administrative și eficientizarea serviciilor publice. Obiectivele cercetării sunt de a analiza și evalua impactul pe care îl are sau îl poate avea inteligența artificială în administrația publică din țările din Uniunea Europeană. Lucrarea se bazează pe studiu de caz privind implementarea inteligenței artificiale la nivelul administrației publice a țărilor din UE precum și pe literaturi de specialitate relevante din domeniul orașelor inteligente, având ca și metodă de abordare analiza calitativă a strategiilor naționale ce vizează inteligența artificială. Rezultatul cercetării reflectă posibilitatea inteligenței artificiale de a reduce costurile operaționale, a îmbunătăți accesul cetățenilor la serviciile administrației publice și de a facilita procesul decizional prin utilizarea de algoritmi specifici. Cu toate acestea, adoptarea AI poate întâmpina și bariere semnificative. Implicațiile acestui studiu sunt importante atât pentru cercetători, oameni politici și practicieni în domeniu deoarece propune măsuri concrete de integrare AI în administrația publică, oferind informații utile pentru cei interesați de implementarea și optimizarea proceselor administrative. Importanța lucrării constă în contribuția pe care aceasta o are la înțelegerea modului în care AI poate transforma administrația publică din Uniunea Europeană și la impactul pe care îl va avea acest nou fenomen în viața tuturor, evidențiind nu doar beneficiile acestei tehnologii, ci și provocările de implementare.
Copyright (c) 2025 Remus-Alexandru SERAFIN https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Importanța și implementarea inteligenței artificiale în orașele de tip smart city
nevoie, traficul curge fără oprire, iar serviciile publice ne înțeleg nevoile înainte să le exprimăm? Inteligența artificială (AI) promite să transforme acest vis în realitate, iar lucrarea de față explorează exact cum putem integra aceste tehnologii în orașele de tip smart city.De la optimizarea transportului public la gestionarea eficientă a energiei și sprijinirea deciziilor guvernamentale, AI redefinește viața urbană. Studiul analizează exemple concrete, atât din România, cât și din alte țări, pentru a arăta cum orașele pot deveni mai conectate, mai sustenabile și mai prietenoase cu cetățenii. În plus, lucrarea identifică provocările din calea acestei revoluții – de la bariere tehnologice la lipsa unor politici publice adecvate – și propune soluții practice. Această cercetare nu doar că dezvăluie potențialul uriaș al AI în orașele inteligente, ci oferă și un ghid clar pentru a transforma ideile în acțiuni. Această lucrare explorează impactul și potențialul inteligenței artificiale (AI) în dezvoltarea orașelor inteligente, cu scopul de a identifica modalități prin care AI poate îmbunătăți infrastructura, serviciile publice și calitatea vieții cetățenilor. Tema este importantă în contextul urbanizării accelerate și al necesității unor soluții sustenabile pentru gestionarea resurselor urbane. Metodologia se axează pe studiul de caz, analizând implementări concrete ale AI în orașe inteligente din România și din alte state. Analiza combină surse primare, precum rapoarte și date statistice, cu studii secundare din literatura de specialitate. Integrarea AI în orașele inteligente poate optimiza operațiunile urbane, reduce costurile și îmbunătăți serviciile publice. Totuși, există provocări precum infrastructura tehnologică insuficientă și barierele legislative. Dacă ești interesat de viitorul orașelor și de modul în care tehnologia poate schimba în bine viața noastră de zi cu zi, această lucrare îți va oferi o perspectivă captivantă și inspirațională.
Copyright (c) 2025 Rareș-Dorinel Săileanu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
PROTEJAREA INTERESEOR ECONOMICE ALE UE ȘI ALE ROMÂNIEI: STRATEGII DE COMBATERE A CRIMINALITĂȚII INFORMATICE ÎN ADMINISTRAȚIA VAMALĂ
Prin prezenta lucrare, îmi propun o analiză elaborată asupra metodelor prin care o administrație vamală modernă face față provocărilor digitalizării și eficientizării domeniilor sale de activitate, atât din perspectiva colectării obligațiilor patrimoniale cuvenite, cât și a monitorizări și combaterii activității infracționale din ramura sa de competență. În cadrul lucrării voi pune accentul pe sisteme informatice aflate deja în uz ( sistemul exportatorilor înregistrați Registered Exporter System, sistemul Authorised Economic Operator, sistemul Economic Operators Registration and Identification, sistemul New Computerised Transit System, sistemul de control al importurilor 2 Import Control System 2), în acest scop, cât și pe instrumente digitate folosite de alte administrații vamale în vederea identificării unei soluții optime pentru viitor. Deoarece în momentul de față lucrez în interiorul unei administrații vamale, consider oportun aprofundarea cunoștințelor deja însușite în urma activității profesionale, prin prezenta cercetare. Obiectivele lucrării vor urmării modelele eficiente ale altor administrații vamale, dar și ceea ce s-a implementat cu succes în România, pentru a se identifica o soluție optimă și competitivă, adaptată realităților zilelor noastre. Metodologia se va fundamenta în principal pe stategii implementate de alte administrații vamale din statele membre dar și din spațiul neunional, analize și rapoarte ale organismelor UE și strategii de securitate națională, secundar vor fi analizate articole științifice precum cele publicate în reviste de specialitate precum Smart Cities and Regional Development Journal și în volumele conferințelor Smart Cities International Conference și International Conference on Machine Intelligence & Security for Smart Cities. Cercetarea are ca rezultat identificarea stategiilor celor mai eficiente în combaterea fenomenelor infracționale din sfera de competență vamală și de protejare a intereselor financiare ale României și respectiv UE, utilizând instrumente digitate și sisteme informatice moderne. Prin rezultatele sale, această cercetare poate contribui la îmbunătățirea sistemelor informatice actuale utilizate în administrația vamală română și poate oferi o nouă viziune sau perspectivă în implementarea de noi strategii pe viitor.
Copyright (c) 2025 George Alexandru Pîrlog https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Soluții de digitalizare implementate la nivelul administrației vamale române și impactul lor asupra eficienței și randamentului procedurilor vamale
Conform Indicelui de Performanță în Logistică (IPL), publicat de Banca Mondială pentru anul 2023, România se situa pe locul 51 din 138, cu privire la gradul de eficiență și performanță al sistemului vamal. Pe primele locuri se situează state precum Germenia sau Țările de Jos, iar printre principalele discrepanțe între sistemul vamal al acestor state și sistemul vamal românesc se regăsește gradul scăzut de digitalizare și automatizare pe care România îl prezintă în administrarea procedurilor vamale. Lato sensu, prezenta lucrare își propune să analizeze eficiența actualelor soluții de digitalizare și automatizare a procedurilor vamale din România și randamentul acestora în procesul de conformare a sistemului vamal românesc la standardele actuale, impuse de Uniunea Europeană. Stricto sensu, prin interpretarea rezultatelor acestei cercetări, se urmărește a fi identificate atât soluții de modernizare, prin prisma principalelor inovații tehnologice, cât și formularea de recomandări concrete cu privire la modalitățile de procurare a sistemelor suplimentare sau complementare necesare modernizării sistemului vamal al României, la acest moment. Totodată, prezenta cercetare își propune să identifice principalele dificultăți întâmpinate de personalul administrației vamale și de reprezentanții operatorilor economici în utilizarea actualelor sisteme, cu scopul de a identifica potențiale surse de finanțare pe care administrația vamală le poate exploata, în vederea sporirii eficienței actualelor sisteme, implementarea de noi tehnologii sau accesarea unor programe care dețin o componentă de formare.
Modernizarea sistemului vamal în România
Sisteme de digitalizare și automatizare a procedurilor vamale
Copyright (c) 2025 Raluca - Ioana ORMENIȘAN https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
E-guvernarea reprezintă un concept esențial în procesul de modernizare al administrației publice din România, având scopul de a îmbunătăți eficiența și accesibilitatea serviciilor publice oferite cetățenilor. Lucrarea analizează implementarea e-guvernării în România, cu un accent pe evoluția digitalizării administrației publice și pe impactul acesteia asupra relației dintre stat și cetățeni. Obiectivele principale ale cercetării sunt de a evalua gradul de adoptare a tehnologiilor digitale în instituțiile publice din România, de a identifica beneficiile și provocările asociate acestui proces și de a propune soluții pentru îmbunătățirea implementării e-guvernării la nivel național și local. Lucrarea se bazează pe cercetări anterioare privind digitalizarea sectorului public, inclusiv studii comparate ale implementării de soluții de e-guvernare în alte state membre ale Uniunii Europene. Abordarea metodologică include analiza datelor statistice și a rapoartelor privind digitalizarea serviciilor publice, precum și un studiu de caz asupra implementării platformelor de e-servicii, cum ar fi portalurile de plăți online și sistemele de gestionare a documentelor. Printre principalele rezultate se numără progresele semnificative în oferirea de servicii digitale, precum plata impozitelor și accesul la informații publice, dar și provocările legate de accesibilitatea digitală și interoperabilitatea sistemelor. Concluziile sugerează necesitatea unui cadru legislativ clar și a unor investiții continue în infrastructura IT pentru a susține dezvoltarea unui sistem de e-guvernare eficient și sustenabil. Acestea vor sprijini nu doar administrarea mai bună a resurselor publice, ci și încrederea cetățenilor în instituțiile statului.
Copyright (c) 2025 Ionela-Denisa Nițulescu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
ROLUL WEB SITE-ULUI UNEI INSTITUŢII PUBLICE
Web site-ul unei instituţii publice este un instrument strategic pentru modernizarea serviciilor publice, promovarea transparenţei administrative şi implicarea cetăţenilor în procesele decizionale. Această lucrare analizează rolul esenţial al platformelor digitale în transformarea administraţiei publice, evidenţiind obiectivele, metodologiile şi rezultatele cercetării. Obiective: Studiul îşi propune să investigheze modul în care web site-urile publice pot facilita accesul cetăţenilor la informaţii, simplifica interacţiunile administrative şi îmbunătăţi eficienţa instituţională. Scopul este de a identifica bune practici pentru dezvoltarea unor platforme digitale care să răspundă nevoilor variate ale utilizatorilor. Studii prealabile: Lucrarea se bazează pe analize comparative ale platformelor utilizate în administraţiile publice din România şi la nivel internaţional, precum şi pe literatură relevantă din domenii precum guvernarea digitală, accesibilitatea online şi securitatea cibernetică. Se face referire la experienţe documentate în conferinţele SCIC şi TRUST, care subliniază importanţa inovaţiilor tehnologice. Abordare / metodologie: Cercetarea utilizează metode mixte, inclusiv studii de caz, sondaje de opinie cu cetăţenii şi analiza indicatorilor de performanţă ai platformelor existente. Designul iterativ al soluţiilor propuse a inclus implicarea utilizatorilor pentru validare şi ajustări. Rezultate: Implementarea unor web site-uri optimizate a condus la o creştere cu 35% a accesării serviciilor online, reducerea birocraţiei cu 20% şi îmbunătăţirea percepţiei publice asupra transparenţei instituţionale. Implicații: Studiul are relevanţă pentru practicienii din administraţia publică, cercetătorii din domeniul guvernării digitale şi factorii decizionali care doresc să promoveze digitalizarea. Valoare: Lucrarea oferă o contribuţie originală prin identificarea unor soluţii practice pentru proiectarea şi implementarea web site-urilor publice, punând accent pe accesibilitate, eficienţă şi transparenţă.
Copyright (c) 2025 Nicoleta Raluca MIU https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
INTEGRAREA CONCEPTELOR DE ORAȘ INTELIGENT (SMART CITY) ÎN PLANIFICAREA URBANĂ: PROVOCĂRI ȘI OPORTUNITĂȚI PENTRU ADMINISTRAȚIILE PUBLICE LOCALE DIN ROMÂNIA
În această lucrare se va analiza integrarea conceptului de oraș inteligent (smart city) în planificarea urbană, cu un accent deosebit pe utilizarea dronelor. Se vor aborda provocările și oportunitățile pe care această tehnologie le aduce administrațiilor publice locale din România. Înainte de a detalia acest subiect, este esențial să înțelegem ce înseamnă conceptul de smart city și modul în care utilizarea dronelor se încadrează în acest context. Scopul integrării acestora constă în dezvoltarea urbană sustenabilă, îmbunătățirea serviciilor publice și creșterea eficienței proceselor decizionale. Lucrarea are la bază concepte și cercetări din domeniul tehnologiilor smart city și se bazează pe o gamă variată de surse, incluzând articole științifice, lucrări de specialitate, baze de date online și platforme acreditate, care contribuie semnificativ la dezvoltarea și susținerea argumentelor din cadrul lucrării. Metodologia va include observații legate de obstacolele legislative și financiare, analize privind aplicabilitatea dronelor în diverse scenarii și un studiu de caz concret care evidențiază impactul dronelor asupra colectării datelor geospațiale și monitorizării infrastructurii urbane. Rezultatele vor fi ilustrate prin rapoarte și analize empirice care evidențiază avantajele implementării acestor tehnologii, dar și provocările care împiedică adoptarea lor rapidă. Integrarea dronelor în planificarea urbană este o soluție inovatoare care poate transforma administrațiile locale din România, oferind cetățenilor acces mai rapid și mai eficient la servicii publice. Lucrarea va sublinia necesitatea unui cadru legislativ adecvat și a unui sprijin financiar continuu, fără de care aceste procese de transformare urbană nu pot fi complet implementate, iar concluziile și recomandările formulate în lucrare contribuie la înțelegerea rolului pe care tehnologiile smart city îl pot juca în dezvoltarea urbană sustenabilă, oferind soluții inovatoare pentru administrațiile publice din România.
Copyright (c) 2025 Iuliana Ivanovici https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Eficientizarea recrutării în administrația publică. Modernizarea concursului ANFP
Lucrarea prezintă modalitatea de recrutare a funcționarilor publici prin concursul național organizat de Agenția Națională a Funcționarilor Publici. Acestă recrutare presupune testarea de noi competențe pentru a îi selecta pe cei mai competenți și performanți candidați. Procesul aduce în România transparența administrației publice, care conferă încredere cetățenilor în serviciile publice. Scopul este demonstrarea faptului că digitalizarea recrutării funcționarilor publici și eficientizarea procesului de selecție contribuie la o administrație publică mai bună și încurajează persoanele tinere să se înscrie. Obiectivele cercetării sunt: analiza procesului de recrutare pentru a demonstra nevoia de modernizare a întreg procesului, dar și identificarea minusurilor pentru a aduce îmbunătățiri. Metodologia folosită în cercetare este mixtă, presupune analiza datelor, precum legislația și analiza ex-post a concursului național, cât și un chestionar ce dorește să centralizeze părerile oamenilor despre selecția funcționarilor publici și mai ales dorește să afle ce i-ar motiva pe aceștia să participe. La baza administrației eficiente, stă personalul bine pregătit, care se dezvoltă și învață permanent. Împreună cu dorința de a eficientiza administrația și de a fi transparentă, vine și setul de aptitudini pe care funcționarii publici trebuie să le dețină. Concluziile susțin că digitalizarea selecției duce la o recrutare mai rapidă, ce presupune mai puține documente. Totodată aduce și competențele digitale în rândul funcționarilor deja prezenți, dar și cei viitori. Toate acestea contribuie la o administrație digitală, eficientă, ce oferă servicii de calitate cetățenilor săi, care au încredere că totul este transparent, atât procesul de selecție, dar și informațiile și serviciile pe care le oferă. Această lucrare contribuie la literatura de specialitate prin evidențierea importanței digitalizării procesului de selecție pentru a atrage în administrație tineri, fiind nevoie de un suflu nou.
Copyright (c) 2025 Sabrina Alexandra Găină https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
E-Government and Integrity in Romania – Challenges of Digital Transformation and Public Trust
This research explores the bond between e-government development, integrity in the public sector and citizens’ trust, with a particular focus on the Government to Citizen (G2C) component. The aim of this research is to understand the causes behind Romania’s underperformance and low-ranking in EU digital governance indexes (EGDI, EPART, DESI, EQI) and to assess citizens’ perception regarding the transparency, accessibility, and integrity of digital public services. This paper is guided by Cătălin Vrabie’s work, “Elemente de e-guvernare” (2014), which highlights the challenging nature of e-government and the necessity for implementing it in the public sector, as it is essential in promoting transparency, efficiency, trust and integrity. Additionally, the study follows the goals outlined in the Digital Agenda for Europe: 2020-2030, which expresses the need for all public services to be available online, and World Bank’s statement that the success of e-government is determined by the level of trust and common understanding of all actors early in the process. The research uses a mixed-method approach by combining an online questionnaire addressed to Romanian citizens, performance data analysis and a comparative analysis in terms of best practices, from Bulgaria, Germany and Türkiye. This approach offered the opportunity to identify key challenges hindering e-government implementation in Romania and applicable strategies to overcome them. Findings show that despite the comprehensive legislative framework and the existent digital public services, Romania is facing strong barriers rooted in the heavy bureaucratic rigidity, weak citizen engagement, lack of accountability, lack of trust and fragile institutional integrity. The comparative research showed that transparent and citizen-focused strategies, where citizens are seen as collaborators, can reinforce Romania’s digital governance roadmap. By connecting theoretical perspectives and real-life circumstances, this paper is valuable for policy makers and scholars, as it provides a comprehensive understanding of how digital transformation can succeed in low-trust environments.
Copyright (c) 2025 Andreea-Cristina FLOREA https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
NOȚIUNEA DE ”ONLINE” ÎN SISTEMUL EDUCAȚIONAL
Această lucrare își propune explorarea amănunțită a termenului ”online” la nivelul instituțiilor de învățământ prin analizarea evoluției digitalizării educaționale. Scopul cercetării este identificarea impactului transpunerii în online a mediului academic, analizând modul în care decursul educațional este adaptat noilor tehnologii, precum și efectele asupra proceselor de predare și învățare. Cercetarea se fundamentează pe mai multe articole științifice și studii anterioare ce abordează subiectul digitalizării învățământului, având drept sursă de inspirație o serie de jurnale ale facultății SNSPA: SCRD Journal, SCIC Proceedings, TRUST Proceedings. Mai mult, lucrarea utilizează o gamă largă de abordări, prin îmbinarea studiului, analizei datelor și interpretarea rezultatelor sondajului de opinie. Prin acestea, se dorește obținerea unei perspective complexe și complete asupra percepției termenului ”online” la nivel educațional și nivelul de receptivitate asupra noilor tehnologii. Lucrarea include o analiză a modului în care instrumentul bazat pe Inteligența Artificială: ChatGPT poate fi utilizat în procesul educațional și în redactarea lucrărilor de licență. Rezultatul acestei cercetări va reliefa diferențele între universitățile deschise la digitalizare și cele reticiente față de aceasta, avantajele și dezavantajele implementării, precum și impactul adaptabilității atât asupra studenților, cât și a cadrelor didactice. Va fi subliniată o evoluție la nivelul integrării resurselor online, dar, cu toate acestea, evoluția este stompată de accesul inegal la tehnologie, analfabetizare digitală și pregătirea insuficientă a cadrelor didactice. Rezultatele sunt relevante în special pentru persoanele afectate direct de digitalizarea educațională: cadrele didactice și studenți, cât și pentru cercetătorii din domeniul învățământului, din perspectiva oferirii unei viziuni asupra termenului ”online” și discrepanța decalajelor digitale întâmpinate. Această lucrare reflectă contribuția personală asupra domeniului educațional și asocierea acestuia în cadrul tehnologizării, prin corelarea datelor analizate și a aspectelor teoretice în vederea propunerii unei analize comparative și a metodelor de combatere a obstacolelor în contextul actual.
Copyright (c) 2025 Mihaela Culea https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Aplicarea inteligenței artificiale în procesele de luare a deciziilor la nivelul Uniunii Europene
În contextul globalizării și al evoluției rapide a tehnologiei, Inteligența Artificială a devenit un instrument cu un impact din ce în ce mai semnificativ asupra societății, economiei și politicii. Cu toate acestea, există încă o reticență în ceea ce privește implementarea sa în domeniile care au un impact direct asupra cetățenilor, cum ar fi sănătatea, educația, serviciile publice și administrația, datorită provocărilor legate de etică, transparență și securitate. Cercetarea asupra modului în care Inteligența Artificială poate fi implementată în procesul de luare a deciziilor la nivelul Uniunii Europene este esențială atât pentru comunitatea europeană, cât și pentru autoritățile publice, având în vedere complexitatea subiectului și posibilitatea de a fi abordat din multiple perspective – juridică, politică și etică. În ultimii ani, Uniunea Europeană a început deja demersurile în vederea digitalizării administrației publice, Inteligența Artificială fiind o soluție promițătoare pentru optimizarea deciziilor politice, precum și în analizarea și gestionarea eficientă a volumului mare de date. Astfel, utilizarea AI nu a rămas doar la statutul de idee, în iunie 2024 fiind semnat „EU AI Act”, prima lege cuprinzătoare pentru AI din lume. Legea oferă atât o clasificare a sistemelor de AI și a reglementărilor aferente în funcție de gradul de risc, însă în continuare promovează beneficiile utilizării AI într-o manieră responsabilă și etică. Oportunitățile și provocările legate de integrarea AI rămân subiecte de dezbatere, cert fiind faptul că un cadru legislativ este absolut necesar pentru a păstra siguranța și transparența procesului decizional.
Copyright (c) 2025 Iulia Ioana Cotovelea https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0