Student Papers on Smart Cities and E-Governance (SPoSC&EGOV) Repository
Student Papers on Smart Cities and E-Governance (SPoSC&EGOV) Repository - ISSN: 3008-2196, ISSN-L: 3008-2196, consists of bachelor and master theses on e-Governance and Smart Cities, defended at the Faculty of Public Administration within the National University of Political and Administrative Studies (SNSPA).
Digitalizarea instituțiilor publice românești: beneficii și obstacole
Această lucrare examinează procesul de digitalizare a instituțiilor publice din România, evidențiind beneficiile și provocările asociate acestuia în contextul erei tehnologice. Scopul principal al cercetării este de a analiza impactul digitalizării asupra eficienței administrative, accesibilității serviciilor publice și transparenței instituționale. Se urmărește identificarea factorilor care influențează succesul implementării soluțiilor digitale și propunerea unor recomandări pentru îmbunătățirea procesului. În plus, aceasta se sprijină pe experiența personală acumulată în cadrul sectorului public, unde am constatat direct provocările digitalizării precare. Lipsa competențelor digitale ale angajaților și dificultățile de implementare a soluțiilor tehnologice sunt aspecte pe care le-am întâmpinat în mod direct, această perspectivă practică completând analiza teoretică a subiectului. De asemenea, sunt luate în considerare modele de bune practici din țările cu un grad ridicat de digitalizare, precum Estonia, oferind o comparație relevantă pentru România. Pentru a oferi o perspectivă clară asupra procesului de digitalizare, cercetarea adoptă o metodologie mixtă, combinând analiza documentară cu studii de caz și sondaje de opinie aplicate funcționarilor publici și cetățenilor. Datele colectate sunt utilizate pentru a evalua nivelul actual de digitalizare și pentru a identifica principalele obstacole în implementarea tehnologiilor moderne în administrația publică. Studiul relevă că, deși România a făcut progrese semnificative în digitalizarea serviciilor publice, există încă bariere importante. Comparația cu Estonia evidențiază factori critici care au contribuit la succesul acesteia, precum strategiile coerente de digitalizare și educația digitală. Rezultatele cercetării sunt relevante pentru specialiștii în tehnologie și funcționarii publici, oferind o bază pentru dezvoltarea unor politici eficiente de digitalizare. Lucrarea poate servi drept referință pentru cercetători interesați de transformarea digitală a administrației publice. Contribuția esențială a lucrări constă în analiza detaliată a situației actuale a digitalizării instituțiilor publice românești și în identificarea strategiilor care ar putea accelera procesul. Prin comparația cu Estonia, lucrarea oferă perspective valoroase asupra măsurilor care pot fi adoptate în îmbunătățreai eficienței administrației publice în România.
Copyright (c) 2025 Gabriela-Letiția Costache https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
AUTOMATIZAREA PROCESELOR ADMINISTRATIVE PRIN INTELIGENȚA ARTIFICIALĂ LA PRIMĂRIA SECTOR 3
Lucrarea de față își propune să investigheze oportunitățile și provocările asociate cu automatizarea proceselor administrative prin integrarea soluțiilor bazate pe inteligență artificială (IA), având ca studiu de caz Primăria Sectorului 3 din București. Într-un context marcat de digitalizare accelerată și cerințe tot mai ridicate din partea cetățenilor pentru servicii publice eficiente și transparente, administrațiile locale sunt nevoite să adopte soluții tehnologice inovatoare pentru a răspunde acestor așteptări. Astfel, cercetarea urmărește să evidențieze modul în care tehnologiile emergente, în special cele bazate pe IA, pot contribui la optimizarea activităților birocratice, prin reducerea timpului de procesare, a erorilor umane și a costurilor operaționale. Conform literaturii de specialitate, „în contextul administrației publice, digitalizarea apare ca o forță transformatoare și oferă o gamă largă de beneficii atât angajaților, cât și cetățenilor” [1]. Acest enunț servește ca punct de plecare pentru o analiză aplicată a modului în care soluțiile de IA pot fi adaptate și implementate în administrația publică locală, nu doar ca un instrument tehnologic, ci ca un catalizator pentru transformarea profundă a modului de lucru instituțional. În cadrul lucrării sunt analizate fluxurile de lucru actuale, sunt identificate principalele puncte vulnerabile și sunt propuse soluții automatizate adaptate nevoilor specifice ale instituției. Metodologia cercetării a inclus o analiză documentară riguroasă a surselor de specialitate, a strategiilor naționale și europene privind IA în administrația publică, precum și simulări conceptuale ale procesului de integrare tehnologică, având la bază bune practici din alte administrații europene. Această abordare a permis evaluarea fezabilității și a impactului potențial al implementării soluțiilor propuse în contextul administrației românești. Rezultatele obținute sugerează că adoptarea acestor tehnologii poate aduce îmbunătățiri semnificative în eficiența și transparența administrației locale, cu impact pozitiv asupra relației cu cetățenii. Lucrarea se încheie cu o serie de recomandări privind implementarea graduală și responsabilă a soluțiilor IA propuse.
Copyright (c) 2025 Alexandru-Lucian ANGHEL https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Implementarea tehnologiei blockchain în sectorul public din România — O analiză comparativă între ANAF și Portofelul Digital UE
Această lucrare de cercetare oferă o analiză aprofundată a implementării tehnologiei blockchain în sectorul public din România, din două perspective diferite care înglobează un studiu comparativ a două cazuri semnificative: Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF) și Portofelul Digital UE (EUDI Wallet). Obiectivul principal al studiului este reflectat prin lentila explorării modului în care tehnologia de tip blockchain poate contribui în mod considerabil la sporirea transparenței și, totodată, la consolidarea exclusivă a eficienței serviciilor publice, determinând atât provocările, cât și avantajele ce pot lua naștere pe parcursul procesului de inițiere și adoptare a acestei tehnologii noi. Lucrarea de cercetare își propune să aibă o bază solidă și riguroasă, fundamentată fără echivoc pe cercetări anterioare în domeniul digitalizării administrației publice și pe studii recente referitoare atât la aceste tehnologii inovative, cât și la implementarea lor cu succes în sectorul public. Metodologia folosită va îmbina atât metode calitative, cât și cantitative pentru a prezenta o examinare minuțioasă prin includerea unei analize comparative detaliate a celor două cazuri. De asemenea, pentru a evalua în mod concret impactul tehnologiei blockchain asupra proceselor administrative, metodele cantitative vor include atât analize statistice, cât și analize a datelor secundare. Acestea sunt interpretate descriptiv cu ajutorul indicatorilor de frecvență și a tendințelor de adoptare, în vederea susținerii interpretărilor calitative formulate în cadrul cercetării, conturând un tablou coerent al nivelului actual de integrare al blockchain-ului. În paralel, metodele calitative folosite, precum analiza documentelor oficiale, studiile de caz individuale și comparative, precum și analiza conținutului comunicărilor publice. Astfel, cele două studii de caz asigură o perspectivă cât mai detaliată asupra implementării tehnologiei blockchain în instituțiile publice din România, cât și a celor de la nivel UE, iar studiul comparativ între acestea permite identificarea simultană a diferențelor și similarităților în privința abordărilor și impactului digitalizării. Mai mult decât atât, analiza documentelor oficiale și a comunicărilor publice completează această investigație, favorizând o înțelegere cât mai reală și aprofundată a contextului instituțional și a discursului public în jurul implementării blockchain în administrația publică, și nu numai. Rezultatele evidențiază faptul că cele două cazuri studiate (ANAF și Portofelul Digital UE) au avansat substanțial în utilizarea noii tehnologii blockchain. Cu toate acestea implementarea acestora variază semnificativ, ca urmare a modului dvers de abordare, mai ales în ceea ce privește anumite aspecte specifice digitalizării, fiind influențată în are măsură de nevoile instituționale particulare ale fiecărui actor implicat. Așadar, în realitate, studiul accentuează necesitatea și importanța unei strategii coerente de implementare. În plus, cercetarea conferă atât recomandări, cât și sugestii pentru a putea îmbunătăți sectorul public din România prin implementarea într-o manieră echilibrată și proporțională a tehnologiei blockchain. Aportul principal pe care aceasta lucrare de cercetare îl transmite este înrădăcinat în evidențierea realistă și clară a potențialului impact pe care tehnologia blockchain îl poate genera asupra stimulării eficienței și promovării transparenței în administrația publică. Adițional, studiul contribuie, în același timp, la o mai bună înțelegere și identificare atât a actorilor cheie din procesul decizional, care dispun, fără îndoială, de capacitatea de a accelera implementarea acestei tehnologii emergente în cadrul instituțiilor publice românești.
Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF)
Infrastructura Europeană de Servicii Blockchain (EBSI)
Copyright (c) 2025 Iulian GURGU https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Digitalizarea Comunicării în Administrația Publică — Studiu de caz: Ministerului Apărării Naționale din România
Lucrarea de față își propune să analizeze modul în care Ministerul Apărării Naționale (MApN) din România folosește rețelele sociale, evidențiind rolul deosebit de important al digitalizării administrației publice, punând accent pe relațiile publice. Practic, studiul își propune să determine și să exploreze modul în care platformele sociale contribuie la creșterea transparenței în comunicare și contribuie la consolidarea unui dialog autentic între cetățeni și instituțiile publice. Prin examinarea concretă a conținutului oficial de tip postări, interviurilor calitative, a observațiilor și analizelor luate din texte de specialitate, precum și analizelor cantitative ale comentariilor pe platforme media online, această lucrare de cercetare urmărește să identifice modele eficiente de comunicare și percepția publicului despre modul în care comunică MApN. Rezultatele vor determina modul în care conexiunea umană și adaptarea la mediul digital printr-o utilizare mult mai eficientă a rețelelor sociale pot modela percepția cetățenilor, micșorând distanța instituțională și sporind încrederea în administrația publică. Rezultatele urmăresc să contribuie la digitalizarea comunicării publice, sugerând nevoia de implementare a mai multor factori de luare a deciziilor precum strategiile digitale logice, intervențiile corecte și rapide în spațiul public, dar și mesajele transparente, coerente, clare și bine proporționate pentru a menține o interacțiune constantă cu publicul țintă. Lucrarea oferă o perspectivă concretă și clară în ceea ce privește percepția publicului asupra Ministerului Apărării Naționale prin modul de interacțiune cu rețelelor sociale. Abordarea eficientă și examinarea interacțiunilor pe platformele sociale oferă o analiză concretă în domeniul comunicării instituționale. Lucrarea este bazată pe o documentație riguroasă și o cercetare a datelor reale, lucrarea de cercetare împartăsește utilitatea și aplicabilitatea certă a concluziilor.
Copyright (c) 2025 Robert-Mihai AVRAM https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Analiza impactului inteligenței artificiale asupra administrației publice din Uniunea Europeană
Studiul având ca temă „Analiza impactului inteligenței artificiale asupra administrației publice din Uniunea Europeană” își propune să exploreze impactul implementării inteligenței artificiale (AI) în administrația publică din Uniunea Europeană (UE), având ca scop principal identificarea beneficiilor, provocărilor de implementare și a implicațiilor pe termen lung, dat fiind potențialul acestei noi tehnologii în digitalizarea proceselor administrative și eficientizarea serviciilor publice. Obiectivele cercetării sunt de a analiza și evalua impactul pe care îl are sau îl poate avea inteligența artificială în administrația publică din țările din Uniunea Europeană. Lucrarea se bazează pe studiu de caz privind implementarea inteligenței artificiale la nivelul administrației publice a țărilor din UE precum și pe literaturi de specialitate relevante din domeniul orașelor inteligente, având ca și metodă de abordare analiza calitativă a strategiilor naționale ce vizează inteligența artificială. Rezultatul cercetării reflectă posibilitatea inteligenței artificiale de a reduce costurile operaționale, a îmbunătăți accesul cetățenilor la serviciile administrației publice și de a facilita procesul decizional prin utilizarea de algoritmi specifici. Cu toate acestea, adoptarea AI poate întâmpina și bariere semnificative. Implicațiile acestui studiu sunt importante atât pentru cercetători, oameni politici și practicieni în domeniu deoarece propune măsuri concrete de integrare AI în administrația publică, oferind informații utile pentru cei interesați de implementarea și optimizarea proceselor administrative. Importanța lucrării constă în contribuția pe care aceasta o are la înțelegerea modului în care AI poate transforma administrația publică din Uniunea Europeană și la impactul pe care îl va avea acest nou fenomen în viața tuturor, evidențiind nu doar beneficiile acestei tehnologii, ci și provocările de implementare.
Copyright (c) 2025 Remus-Alexandru SERAFIN https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Importanța și implementarea inteligenței artificiale în orașele de tip smart city
nevoie, traficul curge fără oprire, iar serviciile publice ne înțeleg nevoile înainte să le exprimăm? Inteligența artificială (AI) promite să transforme acest vis în realitate, iar lucrarea de față explorează exact cum putem integra aceste tehnologii în orașele de tip smart city.De la optimizarea transportului public la gestionarea eficientă a energiei și sprijinirea deciziilor guvernamentale, AI redefinește viața urbană. Studiul analizează exemple concrete, atât din România, cât și din alte țări, pentru a arăta cum orașele pot deveni mai conectate, mai sustenabile și mai prietenoase cu cetățenii. În plus, lucrarea identifică provocările din calea acestei revoluții – de la bariere tehnologice la lipsa unor politici publice adecvate – și propune soluții practice. Această cercetare nu doar că dezvăluie potențialul uriaș al AI în orașele inteligente, ci oferă și un ghid clar pentru a transforma ideile în acțiuni. Această lucrare explorează impactul și potențialul inteligenței artificiale (AI) în dezvoltarea orașelor inteligente, cu scopul de a identifica modalități prin care AI poate îmbunătăți infrastructura, serviciile publice și calitatea vieții cetățenilor. Tema este importantă în contextul urbanizării accelerate și al necesității unor soluții sustenabile pentru gestionarea resurselor urbane. Metodologia se axează pe studiul de caz, analizând implementări concrete ale AI în orașe inteligente din România și din alte state. Analiza combină surse primare, precum rapoarte și date statistice, cu studii secundare din literatura de specialitate. Integrarea AI în orașele inteligente poate optimiza operațiunile urbane, reduce costurile și îmbunătăți serviciile publice. Totuși, există provocări precum infrastructura tehnologică insuficientă și barierele legislative. Dacă ești interesat de viitorul orașelor și de modul în care tehnologia poate schimba în bine viața noastră de zi cu zi, această lucrare îți va oferi o perspectivă captivantă și inspirațională.
Copyright (c) 2025 Rareș-Dorinel Săileanu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
PROTEJAREA INTERESEOR ECONOMICE ALE UE ȘI ALE ROMÂNIEI: STRATEGII DE COMBATERE A CRIMINALITĂȚII INFORMATICE ÎN ADMINISTRAȚIA VAMALĂ
Prin prezenta lucrare, îmi propun o analiză elaborată asupra metodelor prin care o administrație vamală modernă face față provocărilor digitalizării și eficientizării domeniilor sale de activitate, atât din perspectiva colectării obligațiilor patrimoniale cuvenite, cât și a monitorizări și combaterii activității infracționale din ramura sa de competență. În cadrul lucrării voi pune accentul pe sisteme informatice aflate deja în uz ( sistemul exportatorilor înregistrați Registered Exporter System, sistemul Authorised Economic Operator, sistemul Economic Operators Registration and Identification, sistemul New Computerised Transit System, sistemul de control al importurilor 2 Import Control System 2), în acest scop, cât și pe instrumente digitate folosite de alte administrații vamale în vederea identificării unei soluții optime pentru viitor. Deoarece în momentul de față lucrez în interiorul unei administrații vamale, consider oportun aprofundarea cunoștințelor deja însușite în urma activității profesionale, prin prezenta cercetare. Obiectivele lucrării vor urmării modelele eficiente ale altor administrații vamale, dar și ceea ce s-a implementat cu succes în România, pentru a se identifica o soluție optimă și competitivă, adaptată realităților zilelor noastre. Metodologia se va fundamenta în principal pe stategii implementate de alte administrații vamale din statele membre dar și din spațiul neunional, analize și rapoarte ale organismelor UE și strategii de securitate națională, secundar vor fi analizate articole științifice precum cele publicate în reviste de specialitate precum Smart Cities and Regional Development Journal și în volumele conferințelor Smart Cities International Conference și International Conference on Machine Intelligence & Security for Smart Cities. Cercetarea are ca rezultat identificarea stategiilor celor mai eficiente în combaterea fenomenelor infracționale din sfera de competență vamală și de protejare a intereselor financiare ale României și respectiv UE, utilizând instrumente digitate și sisteme informatice moderne. Prin rezultatele sale, această cercetare poate contribui la îmbunătățirea sistemelor informatice actuale utilizate în administrația vamală română și poate oferi o nouă viziune sau perspectivă în implementarea de noi strategii pe viitor.
Copyright (c) 2025 George Alexandru Pîrlog https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Soluții de digitalizare implementate la nivelul administrației vamale române și impactul lor asupra eficienței și randamentului procedurilor vamale
Conform Indicelui de Performanță în Logistică (IPL), publicat de Banca Mondială pentru anul 2023, România se situa pe locul 51 din 138, cu privire la gradul de eficiență și performanță al sistemului vamal. Pe primele locuri se situează state precum Germenia sau Țările de Jos, iar printre principalele discrepanțe între sistemul vamal al acestor state și sistemul vamal românesc se regăsește gradul scăzut de digitalizare și automatizare pe care România îl prezintă în administrarea procedurilor vamale. Lato sensu, prezenta lucrare își propune să analizeze eficiența actualelor soluții de digitalizare și automatizare a procedurilor vamale din România și randamentul acestora în procesul de conformare a sistemului vamal românesc la standardele actuale, impuse de Uniunea Europeană. Stricto sensu, prin interpretarea rezultatelor acestei cercetări, se urmărește a fi identificate atât soluții de modernizare, prin prisma principalelor inovații tehnologice, cât și formularea de recomandări concrete cu privire la modalitățile de procurare a sistemelor suplimentare sau complementare necesare modernizării sistemului vamal al României, la acest moment. Totodată, prezenta cercetare își propune să identifice principalele dificultăți întâmpinate de personalul administrației vamale și de reprezentanții operatorilor economici în utilizarea actualelor sisteme, cu scopul de a identifica potențiale surse de finanțare pe care administrația vamală le poate exploata, în vederea sporirii eficienței actualelor sisteme, implementarea de noi tehnologii sau accesarea unor programe care dețin o componentă de formare.
Modernizarea sistemului vamal în România
Sisteme de digitalizare și automatizare a procedurilor vamale
Copyright (c) 2025 Raluca - Ioana ORMENIȘAN https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
E-guvernarea reprezintă un concept esențial în procesul de modernizare al administrației publice din România, având scopul de a îmbunătăți eficiența și accesibilitatea serviciilor publice oferite cetățenilor. Lucrarea analizează implementarea e-guvernării în România, cu un accent pe evoluția digitalizării administrației publice și pe impactul acesteia asupra relației dintre stat și cetățeni. Obiectivele principale ale cercetării sunt de a evalua gradul de adoptare a tehnologiilor digitale în instituțiile publice din România, de a identifica beneficiile și provocările asociate acestui proces și de a propune soluții pentru îmbunătățirea implementării e-guvernării la nivel național și local. Lucrarea se bazează pe cercetări anterioare privind digitalizarea sectorului public, inclusiv studii comparate ale implementării de soluții de e-guvernare în alte state membre ale Uniunii Europene. Abordarea metodologică include analiza datelor statistice și a rapoartelor privind digitalizarea serviciilor publice, precum și un studiu de caz asupra implementării platformelor de e-servicii, cum ar fi portalurile de plăți online și sistemele de gestionare a documentelor. Printre principalele rezultate se numără progresele semnificative în oferirea de servicii digitale, precum plata impozitelor și accesul la informații publice, dar și provocările legate de accesibilitatea digitală și interoperabilitatea sistemelor. Concluziile sugerează necesitatea unui cadru legislativ clar și a unor investiții continue în infrastructura IT pentru a susține dezvoltarea unui sistem de e-guvernare eficient și sustenabil. Acestea vor sprijini nu doar administrarea mai bună a resurselor publice, ci și încrederea cetățenilor în instituțiile statului.
Copyright (c) 2025 Ionela-Denisa Nițulescu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
ROLUL WEB SITE-ULUI UNEI INSTITUŢII PUBLICE
Web site-ul unei instituţii publice este un instrument strategic pentru modernizarea serviciilor publice, promovarea transparenţei administrative şi implicarea cetăţenilor în procesele decizionale. Această lucrare analizează rolul esenţial al platformelor digitale în transformarea administraţiei publice, evidenţiind obiectivele, metodologiile şi rezultatele cercetării. Obiective: Studiul îşi propune să investigheze modul în care web site-urile publice pot facilita accesul cetăţenilor la informaţii, simplifica interacţiunile administrative şi îmbunătăţi eficienţa instituţională. Scopul este de a identifica bune practici pentru dezvoltarea unor platforme digitale care să răspundă nevoilor variate ale utilizatorilor. Studii prealabile: Lucrarea se bazează pe analize comparative ale platformelor utilizate în administraţiile publice din România şi la nivel internaţional, precum şi pe literatură relevantă din domenii precum guvernarea digitală, accesibilitatea online şi securitatea cibernetică. Se face referire la experienţe documentate în conferinţele SCIC şi TRUST, care subliniază importanţa inovaţiilor tehnologice. Abordare / metodologie: Cercetarea utilizează metode mixte, inclusiv studii de caz, sondaje de opinie cu cetăţenii şi analiza indicatorilor de performanţă ai platformelor existente. Designul iterativ al soluţiilor propuse a inclus implicarea utilizatorilor pentru validare şi ajustări. Rezultate: Implementarea unor web site-uri optimizate a condus la o creştere cu 35% a accesării serviciilor online, reducerea birocraţiei cu 20% şi îmbunătăţirea percepţiei publice asupra transparenţei instituţionale. Implicații: Studiul are relevanţă pentru practicienii din administraţia publică, cercetătorii din domeniul guvernării digitale şi factorii decizionali care doresc să promoveze digitalizarea. Valoare: Lucrarea oferă o contribuţie originală prin identificarea unor soluţii practice pentru proiectarea şi implementarea web site-urilor publice, punând accent pe accesibilitate, eficienţă şi transparenţă.
Copyright (c) 2025 Nicoleta Raluca MIU https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
INTEGRAREA CONCEPTELOR DE ORAȘ INTELIGENT (SMART CITY) ÎN PLANIFICAREA URBANĂ: PROVOCĂRI ȘI OPORTUNITĂȚI PENTRU ADMINISTRAȚIILE PUBLICE LOCALE DIN ROMÂNIA
În această lucrare se va analiza integrarea conceptului de oraș inteligent (smart city) în planificarea urbană, cu un accent deosebit pe utilizarea dronelor. Se vor aborda provocările și oportunitățile pe care această tehnologie le aduce administrațiilor publice locale din România. Înainte de a detalia acest subiect, este esențial să înțelegem ce înseamnă conceptul de smart city și modul în care utilizarea dronelor se încadrează în acest context. Scopul integrării acestora constă în dezvoltarea urbană sustenabilă, îmbunătățirea serviciilor publice și creșterea eficienței proceselor decizionale. Lucrarea are la bază concepte și cercetări din domeniul tehnologiilor smart city și se bazează pe o gamă variată de surse, incluzând articole științifice, lucrări de specialitate, baze de date online și platforme acreditate, care contribuie semnificativ la dezvoltarea și susținerea argumentelor din cadrul lucrării. Metodologia va include observații legate de obstacolele legislative și financiare, analize privind aplicabilitatea dronelor în diverse scenarii și un studiu de caz concret care evidențiază impactul dronelor asupra colectării datelor geospațiale și monitorizării infrastructurii urbane. Rezultatele vor fi ilustrate prin rapoarte și analize empirice care evidențiază avantajele implementării acestor tehnologii, dar și provocările care împiedică adoptarea lor rapidă. Integrarea dronelor în planificarea urbană este o soluție inovatoare care poate transforma administrațiile locale din România, oferind cetățenilor acces mai rapid și mai eficient la servicii publice. Lucrarea va sublinia necesitatea unui cadru legislativ adecvat și a unui sprijin financiar continuu, fără de care aceste procese de transformare urbană nu pot fi complet implementate, iar concluziile și recomandările formulate în lucrare contribuie la înțelegerea rolului pe care tehnologiile smart city îl pot juca în dezvoltarea urbană sustenabilă, oferind soluții inovatoare pentru administrațiile publice din România.
Copyright (c) 2025 Iuliana Ivanovici https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Eficientizarea recrutării în administrația publică. Modernizarea concursului ANFP
Lucrarea prezintă modalitatea de recrutare a funcționarilor publici prin concursul național organizat de Agenția Națională a Funcționarilor Publici. Acestă recrutare presupune testarea de noi competențe pentru a îi selecta pe cei mai competenți și performanți candidați. Procesul aduce în România transparența administrației publice, care conferă încredere cetățenilor în serviciile publice. Scopul este demonstrarea faptului că digitalizarea recrutării funcționarilor publici și eficientizarea procesului de selecție contribuie la o administrație publică mai bună și încurajează persoanele tinere să se înscrie. Obiectivele cercetării sunt: analiza procesului de recrutare pentru a demonstra nevoia de modernizare a întreg procesului, dar și identificarea minusurilor pentru a aduce îmbunătățiri. Metodologia folosită în cercetare este mixtă, presupune analiza datelor, precum legislația și analiza ex-post a concursului național, cât și un chestionar ce dorește să centralizeze părerile oamenilor despre selecția funcționarilor publici și mai ales dorește să afle ce i-ar motiva pe aceștia să participe. La baza administrației eficiente, stă personalul bine pregătit, care se dezvoltă și învață permanent. Împreună cu dorința de a eficientiza administrația și de a fi transparentă, vine și setul de aptitudini pe care funcționarii publici trebuie să le dețină. Concluziile susțin că digitalizarea selecției duce la o recrutare mai rapidă, ce presupune mai puține documente. Totodată aduce și competențele digitale în rândul funcționarilor deja prezenți, dar și cei viitori. Toate acestea contribuie la o administrație digitală, eficientă, ce oferă servicii de calitate cetățenilor săi, care au încredere că totul este transparent, atât procesul de selecție, dar și informațiile și serviciile pe care le oferă. Această lucrare contribuie la literatura de specialitate prin evidențierea importanței digitalizării procesului de selecție pentru a atrage în administrație tineri, fiind nevoie de un suflu nou.
Copyright (c) 2025 Sabrina Alexandra Găină https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
E-Government and Integrity in Romania – Challenges of Digital Transformation and Public Trust
This research explores the bond between e-government development, integrity in the public sector and citizens’ trust, with a particular focus on the Government to Citizen (G2C) component. The aim of this research is to understand the causes behind Romania’s underperformance and low-ranking in EU digital governance indexes (EGDI, EPART, DESI, EQI) and to assess citizens’ perception regarding the transparency, accessibility, and integrity of digital public services. This paper is guided by Cătălin Vrabie’s work, “Elemente de e-guvernare” (2014), which highlights the challenging nature of e-government and the necessity for implementing it in the public sector, as it is essential in promoting transparency, efficiency, trust and integrity. Additionally, the study follows the goals outlined in the Digital Agenda for Europe: 2020-2030, which expresses the need for all public services to be available online, and World Bank’s statement that the success of e-government is determined by the level of trust and common understanding of all actors early in the process. The research uses a mixed-method approach by combining an online questionnaire addressed to Romanian citizens, performance data analysis and a comparative analysis in terms of best practices, from Bulgaria, Germany and Türkiye. This approach offered the opportunity to identify key challenges hindering e-government implementation in Romania and applicable strategies to overcome them. Findings show that despite the comprehensive legislative framework and the existent digital public services, Romania is facing strong barriers rooted in the heavy bureaucratic rigidity, weak citizen engagement, lack of accountability, lack of trust and fragile institutional integrity. The comparative research showed that transparent and citizen-focused strategies, where citizens are seen as collaborators, can reinforce Romania’s digital governance roadmap. By connecting theoretical perspectives and real-life circumstances, this paper is valuable for policy makers and scholars, as it provides a comprehensive understanding of how digital transformation can succeed in low-trust environments.
Copyright (c) 2025 Andreea-Cristina FLOREA https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
NOȚIUNEA DE ”ONLINE” ÎN SISTEMUL EDUCAȚIONAL
Această lucrare își propune explorarea amănunțită a termenului ”online” la nivelul instituțiilor de învățământ prin analizarea evoluției digitalizării educaționale. Scopul cercetării este identificarea impactului transpunerii în online a mediului academic, analizând modul în care decursul educațional este adaptat noilor tehnologii, precum și efectele asupra proceselor de predare și învățare. Cercetarea se fundamentează pe mai multe articole științifice și studii anterioare ce abordează subiectul digitalizării învățământului, având drept sursă de inspirație o serie de jurnale ale facultății SNSPA: SCRD Journal, SCIC Proceedings, TRUST Proceedings. Mai mult, lucrarea utilizează o gamă largă de abordări, prin îmbinarea studiului, analizei datelor și interpretarea rezultatelor sondajului de opinie. Prin acestea, se dorește obținerea unei perspective complexe și complete asupra percepției termenului ”online” la nivel educațional și nivelul de receptivitate asupra noilor tehnologii. Lucrarea include o analiză a modului în care instrumentul bazat pe Inteligența Artificială: ChatGPT poate fi utilizat în procesul educațional și în redactarea lucrărilor de licență. Rezultatul acestei cercetări va reliefa diferențele între universitățile deschise la digitalizare și cele reticiente față de aceasta, avantajele și dezavantajele implementării, precum și impactul adaptabilității atât asupra studenților, cât și a cadrelor didactice. Va fi subliniată o evoluție la nivelul integrării resurselor online, dar, cu toate acestea, evoluția este stompată de accesul inegal la tehnologie, analfabetizare digitală și pregătirea insuficientă a cadrelor didactice. Rezultatele sunt relevante în special pentru persoanele afectate direct de digitalizarea educațională: cadrele didactice și studenți, cât și pentru cercetătorii din domeniul învățământului, din perspectiva oferirii unei viziuni asupra termenului ”online” și discrepanța decalajelor digitale întâmpinate. Această lucrare reflectă contribuția personală asupra domeniului educațional și asocierea acestuia în cadrul tehnologizării, prin corelarea datelor analizate și a aspectelor teoretice în vederea propunerii unei analize comparative și a metodelor de combatere a obstacolelor în contextul actual.
Copyright (c) 2025 Mihaela Culea https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Aplicarea inteligenței artificiale în procesele de luare a deciziilor la nivelul Uniunii Europene
În contextul globalizării și al evoluției rapide a tehnologiei, Inteligența Artificială a devenit un instrument cu un impact din ce în ce mai semnificativ asupra societății, economiei și politicii. Cu toate acestea, există încă o reticență în ceea ce privește implementarea sa în domeniile care au un impact direct asupra cetățenilor, cum ar fi sănătatea, educația, serviciile publice și administrația, datorită provocărilor legate de etică, transparență și securitate. Cercetarea asupra modului în care Inteligența Artificială poate fi implementată în procesul de luare a deciziilor la nivelul Uniunii Europene este esențială atât pentru comunitatea europeană, cât și pentru autoritățile publice, având în vedere complexitatea subiectului și posibilitatea de a fi abordat din multiple perspective – juridică, politică și etică. În ultimii ani, Uniunea Europeană a început deja demersurile în vederea digitalizării administrației publice, Inteligența Artificială fiind o soluție promițătoare pentru optimizarea deciziilor politice, precum și în analizarea și gestionarea eficientă a volumului mare de date. Astfel, utilizarea AI nu a rămas doar la statutul de idee, în iunie 2024 fiind semnat „EU AI Act”, prima lege cuprinzătoare pentru AI din lume. Legea oferă atât o clasificare a sistemelor de AI și a reglementărilor aferente în funcție de gradul de risc, însă în continuare promovează beneficiile utilizării AI într-o manieră responsabilă și etică. Oportunitățile și provocările legate de integrarea AI rămân subiecte de dezbatere, cert fiind faptul că un cadru legislativ este absolut necesar pentru a păstra siguranța și transparența procesului decizional.
Copyright (c) 2025 Iulia Ioana Cotovelea https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Analiza nevoilor de conținut a unui website municipal
Prezenta lucrare presupune efectuarea unei analize asupra anumitor website-uri municipale în funcție de specificul orașelor, concentrându-se pe gradul lor de dezvoltare și pe examinarea modului în care administrațiile publice locale utilizează într-o manieră integrată instrumentele guvernării electronice. Scopul cercetării este de a descoperi dacă primăriile pun accentul pe dezvoltarea continuă a paginii web și un alt scop ar fi acela ca aceste instituții să acorde o atenție mai mare website-urilor, deoarece acestea reprezintă viitorul și după cum se intitulează lucrarea „Realizing the Promise of Digital Government: It’s More than Building a Web Site”, scrisă de T. A. Pardo, nu este de ajuns doar ca website-ul să fie prezent. Lucrarea face o paralelă la studiul intitulat „E-guvernarea în municipiile României” a profesorului Cătălin Vrabie din 2014, cu ajutorul căreia se elaborează o analiză comparativă pentru a observa dacă a avut loc o evoluție sau un regres cu referirea la prezența anumitor elemente ale guvernării electronice pe website-urile primăriilor selectate pentru analiză. În cadrul lucrării vor fi folosite ambele tipuri de abordări, cantitativă și calitativă, iar metodele principale folosite vor fi observarea și chestionarul, prin intermediul acestora se vor analiza paginile web și se va nota fiecare element din chestionar în funcție de prezența sau lipsa acestuia de pe website. Rezultatele studiilor empirice sunt că website-urile au suferit modificări de-a lungul anilor, crescând astfel și nivelul de dezvoltarea a e-guvernării. Implicațiile studiului sunt sociale datorită faptului că se evidențiază importanța website-urilor municipale în consolidarea imaginii primăriilor, iar prin intermediul acestuia se facilitează munca cetățenilor și a propriilor angajați. Prin această lucrare se va oferi o perspectivă asupra modului și nivelului în care primăriile implică website-urile în procesul de guvernare.
Copyright (c) 2025 Alexandru Codirlă https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Securitatea cibernetică în administrația publică din România: Provocări și măsuri de protecție în contextul digitalizări
Digitalizarea administrației publice din România scoate la iveală în prim-plan amenințările legate de securitatea cibernetică, în special în cazul unor instituții centrale precum Parlamentul României. Această lucrare analizează vulnerabilitățile cibernetice specifice în acest context, evidențiind importanța unei infrastructuri IT moderne și a unor măsuri adecvate de protecție. În contextual actual, lipsa educației digitale a personalului și resursele insuficiente de securitate sunt factorii decisivi atunci când vine vorba de funcționarea optimă a instituției. Utilizând o combinație de metode, printre care analiza documentară a legislației, studii de caz si analiza datelor colectate de la funționarii publici care activează în domeniu, putem obține rezultate care subliniază necesitatea implementării unor soluții avansate, precum sisteme moderne de detecție și programe de formare continuă pentru personal. Totodată, lucrarea propune modernizarea cadrului legislativ pentru a sprijini o abordare integrată a securității cibernetice, adaptată nevoilor specifice ale Parlamentului României. Datorită analizei aprofundate a provocărilor și soluțiilor identificate, această lucrare oferă o contribuție semnificativă la înțelegerea și gestionarea riscurilor cibernetice din administrația publică. În plus, subliniază importanța capacității de adaptare digitală pentru protecția infrastructurilor critice ale statului și pentru îmbunătățirea interacțiunii dintre instituții și cetățeni. Lucrarea sprijină dezvoltarea unui cadru teoretic și practic de valoare, adresat atât factorilor de decizie, cât și specialiștilor în securitate informațională. Se evidențiază necesitatea unei colaborări între sectorul public și cel privat pentru implementarea unor măsuri eficiente de securitate. Investițiile în educație digitală și conștientizarea publicului cu privire la amenințările cibernetice reprezintă pași esențiali pentru asigurarea unei tranziții line spre digitalizarea completa a administrației publice..
Copyright (c) 2025 Mara Teodora Ciucă https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Eficientizarea Administrației Publice prin Digitalizare și Inteligența Artificială
În această lucrare, doresc să analizez modul prin care, digitalizarea și inteligența artificiala (AI), poate eficientiza activitățile Administrației Publice din România. Creșterea fulminantă a tehnologiei a oferit statelor șanse pe care nu le-au avut niciodată până acum de a eficientiza operațiunile, de a reduce costurile și de a oferi servicii mai bune. Instituțiile publice pot face lucrurile mult mai productive și mai clare prin utilizarea instrumentelor AI în procesul decizional, alocarea resurselor și interacțiunea cu cetățenii. Prima parte a studiului analizează starea actuală a administrației publice și enumeră ineficiențele tipice, cum ar fi timpii lungi de așteptare pentru funționarii publici, utilizarea defectuoasă a resurselor și faptul că cetățenii nu pot accesa cu ușurință serviciile. Acesta arată cum pot schimba lucrurile soluțiile bazate pe inteligența artificială, cum ar fi automatizarea sarcinilor plictisitoare, utilizarea analizei predictive pentru elaborarea politicilor și utilizarea chatbots pentru a ajuta oamenii în timp real. Eforturile de digitalizare, cum ar fi utilizarea sistemelor bazate pe cloud și a platformelor de e-guvernare, sunt, de asemenea, privite ca modalități de a face procesele să funcționeze fără probleme, fără hârtie. Lucrarea analizează, de asemenea, studii de caz importante ale guvernelor care au utilizat eficient AI și programele de digitalizare. AI este utilizată, printre altele, pentru a îmbunătăți gestionarea asistenței medicale, pentru a îmbunătăți funcționarea sistemelor de transport public și pentru a facilita colectarea impozitelor. În cele din urmă, lucrarea oferă sfaturi practice funcționarilor și legiuitorilor care să utilizeze corect inteligența artificială și digitalizarea. În cele din urmă, acest studiu subliniază rolul esențial pe care inteligența artificială și digitalizarea îl joacă în modernizarea administrației publice. Acesta abordează complexitatea aplicării, subliniind în același timp dubla posibilitate de eficiență și deschidere. Adoptarea acestor tehnologii ar ajuta instituțiile publice să satisfacă mai bine nevoile în schimbare ale societății, garantând astfel o guvernare durabilă și centrată pe cetățean în era digitală.
Copyright (c) 2025 Adrian CHEEANĂ https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
MODERNIZAREA ADMINISTRAȚIEI PUBLICE LOCALE DIN SECTORUL 6 PRIN DIGITALIZARE
Lucrarea intitulată „Modernizarea administrației publice locale din Sectorul 6 prin digitalizare” explorează impactul proiectului „Primărie fără hârtie II” și al aplicației eSector6 asupra eficienței, transparenței și satisfacției cetățenilor Sectorului 6 în relația cu administrația publică locală. Scopul cercetării este de a analiza efectele digitalizării asupra proceselor administrative și de a identifica atât beneficiile, cât și limitările acestui demers. Lucrarea contribuie la o mai bună înțelegere a transformărilor aduse de noile tehnologii în sectorul public și propune soluții pentru o modernizare eficientă a administrației locale. Pentru dezvoltarea cercetării, sunt analizate studii și articole academice din domeniul administrației publice și al digitalizării serviciilor publice, precum și documente oficiale și informații disponibile pe site-ul Primăriei Sectorului 6. Abordarea metodologică adoptată include un studiu de caz asupra Primăriei Sectorului 6, completat de un scurt chestionar adresat cetățenilor Sectorului 6, pentru a evalua atât nivelul de satisfacție, cât și percepțiile privind serviciile digitale. Rezultatele cercetării vor evidenția impactul inițiativelor digitale asupra relației dintre administrația publică și cetățeni, subliniind avantaje, precum reducerea birocrației și creșterea accesibilității, dar și provocările legate de integrarea noilor tehnologii. Implicațiile acestui studiu sunt relevante atât pentru factorii de decizie, cât și pentru cercetătorii din domeniul administrației publice digitale, oferind un cadru pentru extinderea inițiativelor de succes și identificarea zonelor de îmbunătățire. Lucrarea aduce o contribuție esențială prin evidențierea modului în care digitalizarea poate transforma administrația publică locală, promovând soluții moderne, eficiente și centrate pe nevoile cetățeanului.
Copyright (c) 2025 Cosmina-Luiza Burcea https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Transformarea administrației publice prin digitalizare și formare profesională: Lecții din modelul estonian
Această lucrare explorează adoptarea aplicării modelului estonian de digitalizare a administrației publice în România, un demers care poate fi esențial pentru transformarea administrației publice românești într-un sistem mai eficient, transparent și accesibil. Având în vedere provocările cu care se confruntă administrația românească și necesitatea adoptării unor tehnologii avansate precum inteligența artificială, lucrarea propune o abordare integrată, care nu se limitează doar la tehnologie, ci include și formarea continuă a funcționarilor publici. Lucrarea se bazează pe concepte și cercetări privind digitalizarea administrației publice, cu referire la modelul de succes al Estoniei, guvernanța digitală, utilizarea big data și AI, explorând adaptarea acestor practici la contextul românesc. Prin adaptarea modelului estonian la realitățile și provocările specifice țării noastre, lucrarea urmărește să propună un model aplicativ care să sprijine atât digitalizarea instituțiilor publice, cât și formarea continuă a funcționarilor publici, pentru a răspunde noilor cerințe tehnologice și pentru a asigura o guvernanță digitală de calitate. Prin interviuri cu funcționari publici, lucrarea va identifica percepțiile și provocările acestora în fața digitalizării și va propune soluții pentru o integrare eficientă a tehnologiilor moderne în administrația publică din România. Rezultatele așteptate includ dezvoltarea unui model aplicativ care să îmbunătățească administrarea serviciilor publice, susținând astfel un sistem guvernamental mai eficient și mai accesibil. Această lucrare aduce o contribuție semnificativă prin abordarea holistică a digitalizării și formării profesionale, oferind soluții inovatoare care pot sprijini modernizarea administrației publice din România, asigurându-se totodată că funcționarii publici sunt pregătiți să facă față provocărilor tehnologice ale viitorului.
Copyright (c) 2025 Raluca Bunescu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Impactul atacurilor cibernetice asupra administrației publice
În procesul de dezvoltare a administrației publice moderne, se observă cu ușurință direcția digitală spre care aceasta se îndreaptă. Fenomenul digitalizării instituțiilor publice se află în plină desfășurare, iar, odată cu progresul semnificativ, apar și noi pericole care pun la încercare siguranța datelor pe care acestea le posedă. Astfel, amenințările atacurilor cibernetice se intensifică. Luând în considerare cele menționate, această lucrare urmărește să ilustreze maniera în care atacurile cibernetice pot afecta funcționarea sistemului administrativ, dar și cum acestea impactează cetățenii, care reprezintă o componentă deosebit de importantă a structurii administrative. Pentru ca lucrarea să ofere o imagine de ansamblu complexă subiectului abordat, vor fi incluse informații esențiale colectate din texte de specialitate redactate de autori străini, cursuri ale profesorilor universitari și cercetări efectuate de pasionați ai domeniului, reușind prin această modalitate să se îmbine diferite perspective. Interviul, ca metodă de cercetare, va constitui fundamentul obiectivelor propuse și va contura armonios conglomeratul informațional înscris în acest document. Totodată, studiul de caz ales va fortifica ideea concluzivă a acestor consemnări. Mai precis aceea că, adesea, instituțiile integrante ale administrației publice nu sunt pregătite pentru eventualele atacuri cibernetice, iar acestea atrag după sine dereglări profunde, începând de la simple defecțiuni în procesul de funcționare al serviciilor publice, până la punerea sub mare risc a siguranței naționale. Important de precizat este faptul că expunerea de conținut din această teză își propune să contribuie la înțelegerea deplină a impactului atacurilor cibernetice asupra instituțiilor publice și de a furniza soluții de ameliorare a pericolelor eminente. O asemenea problematică nu trebuie tratată cu superficialitate. Trăim într-o contemporaneitate incertă și este imperios necesar să ne apărăm de orice primejdie, altmiteri, consecințele pot fi catastrofale. Dacă am particulariza conform tematicii lucrării, repercusiunile pot face referire la colapsul sistemului, revolte ale cetățenilor sau chiar un război cibernetic.
Copyright (c) 2025 Alessandra-Elisa Brăilescu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
TRANSPARENȚA ÎN MEDIUL DIGITAL. ARGUMENTE PRO ȘI CONTRA.
Tehnologia secolului XXI permite dezvoltarea conceptului de smart city (oraș inteligent) ce presupune crearea unui mediu digitalizat prin care să se poată gestiona activitățile administrative, accesibil și pus la dispoziția atât a autorităților, cât și a businessurilor cetățenilor. Prezenta lucrare își propune să studieze efectele digitalizării în domeniul administrativ și importanța asigurării unei reale transparențe în ceea ce privește activitățile desfășurate în mediul digital. Transparența în mediul digital ar presupune accesul tuturor părților implicate în demersurile administrative (organe de stat, persoane juridice și persoane fizice) la informațiile documentate prin intermediul platformelor de e-administrare, fapt ce poate avea însă și implicații negative ce vor fi discutate ulterior. În vederea realizării unei lucrări relevante, care să prezinte întocmai avantajele și dezavantajele accesului liber la informațiile digitale din administrația publică, prezenta lucrare va aborda o metodă de analiză a literaturii de specialitate. Mai mult, pentru a putea oferi o viziune de ansamblu, prezenta lucrare își propune observarea unor aplicații reale ale acestor noi concepte de platforme de e-administrare, atât la nivel național, cât și la nivel european sau chiar mondial, astfel încât să se poată realiza justificarea argumentelor aduse. Prezentul studiu cuprinde o listă de argumente obiective care pot ajuta la crearea unei opinii a cititorului în ceea ce privește digitalizarea în domeniul administrației publice și implicațiile și impactul pe care le pot avea transparența și accesul liber la informații în acest mediu digital creat pentru o mai bună funcționare a administrării unei comunități. De asemenea, această lucrare va prezenta și opinia subiectivă, însă bine argumentată, a autorului.
Copyright (c) 2025 Andrei-Mihai Mititel https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
TEHNOLOGII AI FOLOSITE ÎN DEZVOLTAREA APLICAȚIILOR DIN SECTORUL PUBLIC
Inteligența Artificială (AI) aduce inovații semnificative în multiple domenii, contribuind la transformarea educației, medicinei, transporturilor, afacerilor și apărării. Această lucrare analizează impactul AI asupra sectorului public, evidențiind utilizarea sa în procesul de digitalizare și oferă o perspectivă comparativă între implementările din România și statele Uniunii Europene.Lucrarea este structurată pe trei capitole: Primul capitol examinează evolutția digitalizării în sectorul public, punând accent pe integrarea AI ca pilon central al progresului tehnologic. Sunt definite conceptele de sector public și AI, iar tranziția către o eră digitală bazată pe aceste tehnologii este contextualizată istoric. Capitolul al doilea detailează tehnologiile AI aplicate în sectorul public, abordând atât avantajele, cât și provocările sociale, etice și operaționale. Capitolul final prezintă o analiză comparativă între implamentările AI în România și în alte state membre ale Uniunii Europene, bazată pe studii și articole de specialitate.Concluziile evidențiază modul în care IA transformă sectorul public, îmbunătățind procesele și serviciile oferite cetățenilor. Analiza sublinează particularitățile și provocările din România, oferind o întelegere a diferențelor fată de alte state membre ale Uniunii Europene.
Copyright (c) 2025 Cristian Median Tămaș https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
CREAREA UNEI NOI PLATFORME PIAS ÎN SĂNĂTATE ȘI IMPLEMENTAREA DIRECTIVEI EUROPENE NIS 2
Această cercetare abordează problematica securității cibernetice în sănătate în contextul Directivei Europene NIS 2. Obiective: Această lucrare analizează impactul Directivei Europene NIS 2 asupra infrastructurii critice din sănătate, cu un accent deOSE/Entităţi esenţialebit pe modernizarea platformei PIAS/e-Sănătate pentru conformitate cu cerințele de securitate cibernetică. Scopul principal este dezvoltarea unei noi platforme integrate PIAS/e-Sănătate, care să sporească reziliența cibernetică, eficiența operațională și calitatea serviciilor medicale în România. Obiectivele includ analiza cerințelor Directivei NIS 2, evaluarea beneficiilor și provocărilor implementării acesteia, dezvoltarea unei soluții tehnologice moderne și oferirea de recomandări pentru factorii de decizie. Studii prealabile: Lucrarea se bazează pe analiza literaturii de specialitate privind securitatea cibernetică și e-Sănătatea, precum și pe bunele practici din alte state europene. Sunt integrate concepte cheie precum reziliența cibernetică, interoperabilitatea datelor și cerințele legislative ale Directivei NIS 2. Studiul contribuie la literatura existentă, completând cercetările publicate în conferințele internaționale SCIC și TRUST. Metodologie: Cercetarea utilizează o metodologie mixtă, combinând metode calitative și cantitative. Interviurile semi-structurate cu experți din sănătate și IT oferă perspective detaliate, în timp ce chestionarele aplicate utilizatorilor PIAS cuantifică percepțiile lor. Analiza comparativă cu alte soluții europene sprijină dezvoltarea unui model conceptual validat pentru modernizarea infrastructurii informatice. Rezultate: Rezultatele evidențiază că implementarea Directivei NIS 2 reduce incidentele cibernetice, îmbunătățește siguranța datelor și facilitează interoperabilitatea. Totuși, costurile inițiale ridicate și necesitatea colaborării interinstituționale rămân provocări semnificative. Implicații: Studiul are implicații importante pentru cercetători, practicieni și decidenți politici, oferind direcții strategice pentru alinierea infrastructurii critice din sănătate la cerințele Directivei NIS 2 și promovând o mai bună securitate cibernetică. Valoare: Lucrarea aduce o contribuție originală prin propunerea unui model inovator de integrare a noilor tehnologii, cum ar fi big data și IoT, în domeniul sănătății digitale. Prin aceste contribuții, susține tranziția către un sistem medical mai sigur, eficient și sustenabil în România.
Copyright (c) 2025 Adrian Emil FRĂȚILĂ https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
DEZVOLTAREA NOILOR TEHNOLOGII (RPA/IPA) ÎN SECTORUL PUBLIC DIN ROMÂNIA
Inteligența artificială reprezintă un pilon vital al sectorului public, fiind atât o oportunitate crucială, cât și o responsabilitate esențială pentru guverne și instituțiile publice din întreaga lume. Adopția inteligentă a acestor tehnologii este cheia pentru valorificarea întregului potențial al guvernării, prin automatizarea eficientă a proceselor administrative și furnizarea de perspective care să susțină decizii în beneficiul cetățenilor. În cercetarea prezentată, am evidențiat în mod concret beneficiile și impactul practic al implementării tehnologiilor RPA și IPA în organizațiile din sectorul public, ilustrând prin exemple concrete modul în care aceste tehnologii transformă funcționarea instituțiilor publice la nivel local, național și global. Scopul nostru este de a investiga evoluția acestor tehnologii, de a clarifica conceptele teoretice și de a analiza în detaliu avantajele și dezavantajele lor, subliniind beneficiile practice prin intermediul unei comparații între țările foste comuniste. Această lucrare este rezultatul unui studiu riguros al articolelor științifice și lucrărilor de specialitate, care ne-au permis să înțelegem pe deplin contextul și implicațiile tehnologiei în sectorul public. Prima parte a lucrării se axează pe clarificarea conceptelor de management al sectorului public, fiind urmată de o analiză detaliată a implementării noilor tehnologii în sectorul public din România. În ultima parte a lucrării, prezentăm un studiu de caz care compară nivelul de adoptare și utilizare a tehnologiilor RPA și IPA în diferite țări, cu scopul de a evidenția liderul în acest domeniu.
Copyright (c) 2024 Mihaela Vlad Pitea https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
DIGITALIZAREA SERVICIILOR AGENȚIILOR JUDEȚENE DE OCUPARE A FORȚEI DE MUNCĂ PRIN PLATFORMA PULS – IMPACTUL DIGITALIZĂRII
Implementarea serviciilor digitale în activitatea instituțiilor publice asigură, printre alte aspecte pozitive și un grad înalt de descentralizare, eficientizându-se astfel interacțiunea între cetățeni și funcționarii publici. Digitalizarea aduce cu sine o plus valoare atât în interiorul instituției prin îmbunătățirea proceselor interne, eficiacitate, productivitate și siguranță cât și în exteriorul acesteia, în relația directă cu beneficiarii, prin furnizarea de servicii rapide, cu costuri reduse și creșterea încrederii în actul administrativ. De asemenea, prin digitalizarea serviciilor administrației publice, se urmărește reducerea timpului de răspuns la solicitări, transparența administrativă, toate acestea în concordanță cu cerințele socio-economice aflate într-o dinamică continuă. Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă și-a valorificat parțial potențialul de digitalizare până în prezent, urmărind o regândire a serviciilor publice într-un mediu primordial digital. Cercetarea din cadrul prezentei lucrări a constat într-un studiu de caz privind impactul digitalizării, din perspectiva celor două tipuri de beneficiari ai serviciilor publice de ocupare (persone fizice și juridice), prin intervievarea, pe parcursul a 4 sesiuni de interviuri, a unui număr de 20 agenți economici și 20 persoane înscrise în baza de date a serviciului public de ocupare Brașov ca persoane în căutarea unui loc de muncă, întrebările referindu-se la gradul de satisfacție al acestora în urma digitalizării serviciilor prin implementarea platformei unice de livrare a serviciilor. În urma interpretării răspunsurilor primite, s-a observat un grad ridicat de satisfacție, peste 60% din repondenți au constientizat beneficiile digitalizării, impactul fiind unul pozitiv. Valoarea adăugată a lucrării constă în conturarea unei imagini de ansamblu la nivelul județului Brașov asupra percepției cetățenilor cu privire la creșterea calității vieții prin implementarea noilor tehnologii și de către Agenția Județeană pentru Ocuparea Forței de Muncă. Această cercetare a constituit un prim pas în determinarea impactului digitalizării, în perspectivă urmărindu-se continuarea studiului, prin diversificarea metodelor, scopul fiind acela de a face analize comparative anuale, de a identifica și alți factori cheie de care depinde buna funcționare a serviciilor publice furnizate precum și asigurarea continuității și dezvoltării procesului de digitalizare, prin noi direcții de acțiune, cu respectarea legislației specifice naționale și europene în vigoare.
Copyright (c) 2024 Raluca Florina Tucanu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
IMPACTUL E-GUVERNĂRII ASUPRA ADMINISTRAȚIEI PUBLICE LOCALE DIN ROMÂNIA. STUDIU DE CAZ: PRIMĂRIA COMUNEI MĂRAȘU, JUDEȚUL BRĂILA
Această lucrare are ca scop evaluarea impactului e-guvernării asupra administrației publice locale din România, cu un accent specific pe Primăria Comunei Mărașu. Obiectivul principal al studiului este să analizeze în ce măsură implementarea tehnologiilor digitele în procesele administrative contribuie la îmbunătățirea eficienței și calității serviciilor furnizate de administrația publică locală. În contextul României, unde ex istă nevoi semnificative de modernizare și eficientizare a administrației publice, acest studiu devine relevant pentru obținerea unei înțelegeri detaliate a modului în care e-guvernarea sprijină procesul de modernizare și eficientizare a administrației locale. Lucrarea se bazează pe conceptele și cercetările anterioare privind implementarea e-guvernării la nivel local și a reformelor digitale în administrație, ce construiesc baza teoretică și contextul pentru cercetarea prezenă. Metoda aplicată în elaborarea tezei este una empirică, concentrându-se pe colectarea și analizarea datelor concrete și observabile. Prin intermediul unui studiu de caz detaliat, care include interviuri cu funcționari publici de la nivelul Primăriei și prin analiza documentelor relevante, se vor evidenția rezultate clare asupra modului în care implementarea tehnologiilor digitale contribuie la îmbunătățirea eficienței proceselor administrative la nivel local. Practicienii din administrația publică locală pot găsi aceste concluzii ca resurse pentru obținerea unei perspective mai clare asupra beneficiilor e-guvernării, iar rezultatele pot servi drept sursă de inspirație pentru identificarea altor modalități de îmbunătățire a procesului de digitalizare în administrație. Calitatea lucrării este reflectată în metoda de cercetare, în analiza atentă și detaliată a rezultatelor, precum și în capacitatea de a înțelege și sintetiza informațiile pentru a oferi concluzii relevante și aplicabile. Prin urmare, lucrarea oferă o perspectivă clară asup ra modului în care implementarea e-guvernării poate transforma și îmbunătăți administrația publică la nivel local.
Copyright (c) 2024 Bianca Trifan https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
PROTECȚIA DATELOR CU CARACTER PERSONAL ÎN ADMINISTRAȚIA PUBLICĂ ÎN CONTEXTUL SIGURANȚEI NAȚIONALE
Protecția datelor cu caracter personal în administrația publică reprezintă un pas important în evoluția digitalizării din România, astfel că această lucrare se concentrează asupra investigării și înțelegerii profunde a modalităților de colectare și protecție a informațiilor personale într-un context administrativ. De asemenea, este mai mult decât necesară o atenție sporită asupra modului în care acestea sunt păstrate, în paralel cu evaluarea nivelului de informare al cetățenilor cu privire la acest proces complex. În conformitate cu cercetările consacrate în SCRD JOURNAL, avansările recente din punct de vedere tehnologic conturează un cadru în care accesul la datele personale devine din ce în ce mai imperativ pentru a facilita recunoașterea cetățenilor în diverse contexte impuse de serviciile publice. Abordarea metodologică adoptată se caracterizează prin utilizarea unui sondaj de opinie extins, strategic construit pentru a evalua gradul de conștientizare al cetățenilor în ceea ce privește datele personale colectate de către entitățile administrației publice. Rezultatele obținute prin această cercetare furnizează o perspectivă esențială asupra impactului tehnologiei asupra cetățenilor și ilustrează nivelul de documentare al acestora în ceea ce privește gestionarea propriilor date confidențiale. Această analiză comprehensivă aduce o contribuție semnificativă la înțelegerea situației actuale din administrația publică din România, oferind, în același timp, o reflexie detaliată asupra optimizării strategiilor de protecție a informațiilor cu caracter personal, fără a ignora potențialele riscuri de scurgeri de date. Implicarea cetățenilor în acest proces devine astfel esențială pentru consolidarea unui cadru eficient și etic de protecție a datelor cu caracter personal.
Copyright (c) 2024 Cristiana Stanciu https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
NOȚIUNEA DE ON-LINE LA NIVELUL INSTITUȚIILOR DE ÎNVĂȚĂMÂNT
Această lucrare abordează implementarea catalogului digital în cadrul Liceului Tehnologic Sf. Antim Ivireanu care reprezintă o evoluție semnificativă în administrarea și comunicarea informațiilor. Obiectivele acestui proces vizează eficiența administrativă, ușurarea accesului la informații, transparența și implicarea părților interesate, gestionarea eficientă a resurselor și facilitarea raportării și analizei. Importanța implementării constă în îmbunătățirea comunicării între elevi, părinți și profesori, actualizarea în timp real a datelor, reducerea erorilor umane și pregătirea elevilor pentru utilizarea tehnologiei în viitorul lor. Lucrarea de implementare a catalogului digital explorează fundamentele conceptuale, cercetările de referință și experiențele relevante care stau la baza dezvoltării și implementării unei soluții digitale în contextul gestionării informațiilor. Pornind de la concepte precum sistemele de informații pentru educație și inovații în tehnologia educațională, lucrarea investighează cum integrarea tehnologiei poate îmbunătății procesele educaționale administrative. Pe parcursul elaborării lucrării, a fost adoptată o strategie personalizată prin care s-a adaptat la cerințele specifice ale unității de învățământ, punând accentul pe crearea de funcționalități personalizate. Această abordare răspunde direct la cerințele distinctive ale instituției, maximizând astfel eficacitatea și utilitatea catalogului digital. Rezultatele generate sunt semnificative, reflectând eficacitatea și impactul său asupra gestionării informațiilor. Studiul de caz împreună cu metoda chestionarului au evidențiat o creștere semnificativă a eficienței administrative, cu reducerea timpului alocat sarcinilor repetitive și sporirea preciziei datelor. Proba practică a relevat un grad ridicat de satisfacție din partea utilizatorilor și o adaptabilitate crescută la tehnologia digitală în cadrul instituției. Pentru profesori, implementarea catalogului digital aduce beneficii semnificative, inclusiv ușurarea sarcinilor administrative, o gestionare mai eficientă a datelor elevilor și facilitarea comunicării cu părinții. Valoarea esențială a acestui lucrări rezidă în transformarea practicilor administrative tradiționale, sporind eficiența și transparența proceselor educaționale. Lucrarea este bine documentată și susținută de rezultatele solide ale studiului de caz, confirmând calitatea înaltă a abordării implementate și oferind astfel un model util și replicabil pentru alte unități de învățământ.
Copyright (c) 2024 Valentin-Marian Simion https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Digitalizarea turismului în sistemul public local: efecte economice și demografice
Această lucrare abordează frecvența utilizării internetului și a metodelor de tehnologizare a administrației publice locale, în special axată pe zona turismului urban și rural. Scopul lucrării este de a vedea cât de frecvente sunt utilizate cele mai recente metodele tehnologice, percum cloud, AI, mobile pentru a facilita turismul, nu doar din punct de vedere administrativ ci și demografic, dar mai ales cât de mult s-a infiltrat digitalizarea la nivel local în sfera turismului. De asemenea se vor prezenta și date economice reprezentând nota de dezvoltare sau depreciere asupra turismului urban – rural. Metoda folosită în abordarea tezei este cea descriptiv empirică, care pune în lumină explicații asupra unor date statistice despre turism urban – rural, turism European vs. turism național și analiză de chestionar pentru a aduce cât mai multe date despre cât de des este folosit internetul pentru a deprinde informații despre turism și alegerea mai facilă a destinațiilor turistice. Pe parcursul lucrării se vor folosi indici de turism național , dar și câteva mențiuni despre indici Eurostat. Tema abordează ca și studiu de caz dezvoltarea prin care trece recent județul Buzău din punct de vedere turistic și cât de mult este afectat de către această latură administrativă precum și efectele turismului asupra cetățenilor. Rezultatele oferite de către analiza comparativă, dar și cele pe baza chestionarului vor prezenta date fixe despre cât de bine s-a implementat digitalizarea în sistemul administrativ local, cât de eficient este acest sistem și cât de mult se poate îmbunătăți pe viitor.
Copyright (c) 2024 Liviu-Georgian Scutaru https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0